ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення заяви про банкрутство

"25" листопада 2016 р.924/1125/16

Господарський суд Хмельницької області у складі головуючого судді Грамчука І.В., розглянувши матеріали

за заявою голови ліквідаційної комісії комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області

про визнання банкрутом комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду надійшла заява голови ліквідаційної комісії з припинення комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області (вх. № 05-06/986/16 від 22.11.2016р.) про визнання боржника банкрутом відповідно до 95 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом.

В обґрунтування необхідності звернення із поданою заявою голова ліквідаційної комісії з припинення комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів посилається на те, що Комунальне підприємство «Красилівський телерадіоцентр» Красилівської районної ради Хмельницької області (далі - КП «Красилівський телерадіоцентр») є правонаступником Красилівської редакції районного радіомовлення, перейменованої в комунальне підприємство «Красилівський телерадіоцентр» на підставі рішення сесії Красилівської районної ради.

КП «Красилівський телерадіоцентр» здійснювало інформаційне забезпечення населення району через мережу проводового радіомовлення.

Внаслідок своєї збитковості та недоцільності подальшого функціонування, а також, в результаті відсутності перспективи розвитку проводового радіомовлення на двадцять другій сесії Красилівської районної ради шостого скликання від 26 березня 2014 року прийнято рішення «Про ліквідацію комунального підприємства «Красилівський телерадіоцентр».

Станом на 21 листопада 2016 року КП «Красилівський телерадіоцентр» знаходиться в стані ліквідації, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців.

Оголошення про припинення діяльності КП «Красилівський телерадіоцентр» та встановлення строку для пред'явлення вимог кредиторів (два місяці) було опубліковано в журналі «Бюлетень державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців» № 279(9) 2014 рік, газеті «Красилівський вісник» №№ 26-27 від 04.04.2014 року та розміщено на офіційному веб-сайті Красилівської районної ради 28.03.2014 року (копії додаються).

Відповідно до вимог законодавства ліквідаційною комісією було проведено інвентаризацію майна комунального підприємства, за результатами якої складено акти від 10.04.2014 року, 06.05.2014 року, 08.05.2014 року, 12.05.2014 року та 21.05.2014 року.

Проміжний ліквідаційний баланс з виявленими фінансовими зобов'язаннями КП «Красилівський телерадіоцентр» перед кредиторами затверджено рішенням двадцять четвертої сесії Красилівської районної ради Хмельницької області від 20.06.2014 №16 «Про ліквідацію комунального підприємства «Красилівський телерадіоцентр».

Цим самим рішенням затверджено звіт про оцінку майна та обладнання, що обліковується на балансі КП «Красилівський телерадіоцентр», складеного ТОВ «Центр незалежної оцінки «Проскурів-Експерт»» в сумі 10 532,74 грн.

З метою погашення кредиторської заборгованості ліквідаційною комісією з припинення комунального підприємства організовано продаж майна підприємства відповідно до незалежної оцінки.

За результатами проведення двох аукціонів з продажу майна підприємства (протокол від 21.08.2014 року та від 01.10.2014 року), реалізовано все майно. Але суми від продажу не вистачило для погашення кредиторської заборгованості.

Станом на 22.11.2016 року за підприємством рахується борг перед Об'єднаною державною податковою інспекцією ГУ ДФС у Хмельницькій області в розмірі 652 грн. (податки на доходи фізичних осіб - 510 грн., єдиний соціальний внесок - 142,65 грн.).

У процесі ліквідації виявилося, що боржник не може виконати свої зобов'язання перед ОДПІ у Красилівському районі. У зв'язку з тим, що КП «Красилівський телерадіоцентр» має заборгованість, яку не може сплатити через відсутність майна та інших активів, головою ліквідаційної комісії прийнято рішення про звернення до Господарського суду Хмельницької області із заявою про порушення справи про банкрутство.

Останнім до заяви (вх. № 05-06/986/16 від 22.11.2016р.) про визнання боржника банкрутом відповідно до 95 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом додано : копію рішення двадцять другої сесії Красилівської районної ради від 26 березня 2014 року № 29 «Про ліквідацію комунального підприємства «Красилівський телерадіоцентр»» з додатком на 36 арк.; копію рішення двадцять четвертої сесії Красилівської районної ради Хмельницької області від 20.06.2014 № 16 «Про ліквідацію комунального підприємства «Красилівський телерадіоцентр»» на 4 арк.; копію рішення шостої сесії Красилівської районної ради від 16.03.2016 року № 31 «Про ліквідацію КП «Красилівський телерадіоцентр» на 1 арк.; копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців на 3 арк.; копію 78 сторінки журналу «Бюлетень державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців» № 279(9) 2014 рік на 1 арк.; копії 1, 7 сторінок газети «Красилівський вісник» №№ 26-27 від 04.04.2014 року на 2 арк.; скриншот з офіційного веб-сайту Красилівської районної ради від 28.03.2014 року на 1 арк.; копії Актів інвентаризації основних засобів, інших матеріальних цінностей та кредиторської заборгованості КП «Красилівський телерадіоцентр» на 6 арк.; копію протоколу проведення аукціону з продажу майна КП «Красилівський телерадіоцентр» від 21.08.2014 року на 8 арк.; копію протоколу проведення аукціону з продажу майна КП «Красилівський телерадіоцентр» та від 01.10.2014 року на 4 арк.

Окрім того до вищезгаданої заяви головою ліквідаційної комісії з припинення комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області долучено клопотання (вх. № 05-06/987/16 від 23.11.2016р.) про звільнення від сплати судового збору.

Обґрунтовуючи необхідність задоволення згаданого клопотання заявник відмітив, що у відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання заяви про порушення справи про банкрутство сплачується судовий збір у розмірі 10 мінімальних заробітних плат, що становить 14 500 грн.

Комунальне підприємство знаходиться в стані ліквідації (копія витягу з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців додається).

Проміжний ліквідаційний баланс з виявленими фінансовими зобов'язаннями КП «Красилівський телерадіоцентр» перед кредиторами затверджено рішенням двадцять четвертої сесії Красилівської районної ради Хмельницької області від 20.06.2014 № 16 «Про ліквідацію комунального підприємства «Красилівський телерадіоцентр».

Ліквідаційною комісією, згідно з вимогами законодавства, проведено інвентаризацію майна, його оцінку та аукціон з продажу майна для розрахунку з кредиторами.

В результаті реалізовано все майно підприємства. Станом на 15.11.2016 року за підприємством рахується борг в розмірі 652 грн., що й стало підставою для звернення до суду із заявою про порушення справи про банкрутство підприємства.

Згідно із ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою звільнити від сплати судового збору.

Ліквідаційна комісія не є окремою юридичною особою, а виступає від імені підприємства, що ліквідується. Враховуючи фінансовий стан підприємства, можливості оплатити судовий збір немає.

Розглянувши отриману судом заяву із доданими матеріалами, судом враховується наступне :

У відповідно до частини 2 статті 4-1 Господарського процесуального кодексу України, господарські суди розглядають справи про банкрутство в порядку провадження, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, що мають пріоритет у застосуванні, як спеціальні норми права, перед загальними нормами ГПК України.

Згідно статті 2 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом провадження у справах про банкрутство регулюється цим Законом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законодавчими актами України.

ОСОБА_1 має пріоритет перед іншими законодавчими актами України у регулюванні відносин, повязаних з банкрутством субєктів підприємницької діяльності, за винятком випадків, передбачених цим Законом.

Статтею 84 розділу VII Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом закріплено, що відносини, повязані з банкрутством субєктів підприємницької діяльності, визначених у цьому розділі, регулюються Законом з урахуванням особливостей, передбачених цим розділом.

Зокрема статтею 95 Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом регламентовано особливості застосування процедури банкрутства до боржника, що ліквідується власником.

Відповідно до пункту 1 статті 95 Закону, якщо вартості майна боржника - юридичної особи, щодо якого прийнято рішення про ліквідацію, недостатньо для задоволення вимог кредиторів, така юридична особа ліквідується в порядку, передбаченому цим Законом. У разі виявлення зазначених обставин ліквідатор (ліквідаційна комісія) зобовязаний звернутися до господарського суду із заявою про порушення справи про банкрутство такої юридичної особи.

При цьому обовязковою умовою звернення до господарського суду із заявою про порушення справи про банкрутство є дотримання боржником порядку ліквідації юридичної особи відповідно до законодавства України.

Таким чином, необхідними передумовами для звернення до господарського суду з заявою в порядку ст. 95 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" є дотримання боржником вимог ст.ст. 105, 110, 111 Цивільного кодексу України та ст. 60 Господарського кодексу України.

Зокрема, ст. 105 Цивільного кодексу України передбачено, що учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, зобов'язані протягом трьох робочих днів з дати прийняття рішення письмово повідомити про це орган, що здійснює державну реєстрацію, який вносить до єдиного державного реєстру відомості про те, що юридична особа перебуває у процесі припинення; учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, призначають комісію з припинення юридичної особи (ліквідаційну комісію, ліквідатора тощо) та встановлюють порядок і строки припинення юридичної особи відповідно до цього Кодексу, виконання функцій комісії з припинення юридичної особи може бути покладено на орган управління юридичної особи; з моменту призначення комісії до неї переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи, комісія виступає в суді від імені юридичної особи, яка припиняється; комісія з припинення юридичної особи поміщає в друкованих засобах масової інформації, в яких публікуються відомості про державну реєстрацію юридичної особи, що припиняється, повідомлення про припинення юридичної особи та про порядок і строк заявлення кредиторами вимог до неї. ОСОБА_1 строк не може становити менше двох місяців з дня публікації повідомлення про припинення юридичної особи; комісія вживає усіх можливих заходів щодо виявлення кредиторів, а також письмово повідомляє їх про припинення юридичної особи.

Крім загальних правил щодо порядку припинення юридичних осіб, передбачених статтею 105 Цивільного кодексу України, цей Кодекс встановлює і спеціальні правила порядку ліквідації юридичної особи, які спрямовані на забезпечення прав та інтересів кредиторів.

Згідно ч. 1 ст. 110 Цивільного кодексу України, юридична особа ліквідується за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, в тому числі, у зв'язку із закінченням строку, на який було створено юридичну особу, досягнення мети, для якої її створено, а також в інших випадках, передбачених установчими документами.

Відповідно до п. 4 ст. 111 Цивільного кодексу України ліквідаційна комісія (ліквідатор) вживає заходів щодо інвентаризації майна юридичної особи, що припиняється, а також майна її філій та представництв, дочірніх підприємств, господарських товариств, а також майна, що підтверджує її корпоративні права в інших юридичних особах, виявляє та вживає заходів щодо повернення майна, яке перебуває у третіх осіб.

У випадках, установлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує проведення незалежної оцінки майна юридичної особи, що припиняється.

Відповідно до ст. 41 Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутство" до повноважень ліквідатора поряд з іншим віднесено проведення інвентаризацію та оцінки майна банкрута.

Згідно з вимогами Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Частина 7 ст. 110 Цивільного кодексу України визначає, що для проведення перевірок та визначення наявності або відсутності заборгованості із сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує своєчасне надання органам державної податкової служби та Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування документів юридичної особи (її філій, представництв), у тому числі первинних документів, регістрів бухгалтерського та податкового обліку.

Відповідно до ч. 8 ст. 111 Цивільного кодексу України, ліквідаційна комісія (ліквідатор) після закінчення строку для пред'явлення вимог кредиторами складає проміжний ліквідаційний баланс, що включає відомості про склад майна юридичної особи, що ліквідується, перелік пред'явлених кредиторами вимог та результат їх розгляду. Проміжний ліквідаційний баланс затверджується учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про ліквідацію юридичної особи.

На етапі затвердження проміжного ліквідаційного балансу з'ясовуються питання про достатність чи недостатність в юридичної особи, що ліквідується, коштів для задоволення вимог кредиторів, у разі недостатності яких ліквідаційною комісією здійснюється продаж майна юридичної особи.

За недостатньої вартості майна ліквідаційна комісія має діяти відповідно до правил статті 110 Цивільного кодексу України, яка приписує в цьому випадку здійснювати ліквідацію в порядку, передбаченому Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Зазначені норми цивільного законодавства кореспондуються і з приписами статті 60 Господарського кодексу України, що регулює загальний порядок ліквідації суб'єкта господарювання.

Зокрема, статтею 60 Господарського кодексу України визначено, що ліквідація суб'єкта господарювання здійснюється ліквідаційною комісією, яка утворюється власником (власниками) майна суб'єкта господарювання чи його (їх) представниками (органами), або іншим органом, визначеним законом, якщо інший порядок її утворення не передбачений цим Кодексом. Ліквідацію суб'єкта господарювання може бути також покладено на орган управління суб'єкта, що ліквідується. Орган (особа), який прийняв рішення про ліквідацію суб'єкта господарювання, встановлює порядок та визначає строки проведення ліквідації, а також строк для заяви претензій кредиторами, що не може бути меншим, ніж два місяці з дня оголошення про ліквідацію. Ліквідаційна комісія або інший орган, який проводить ліквідацію суб'єкта господарювання, вміщує в друкованих органах відповідно до закону повідомлення про його ліквідацію та про порядок і строки заяви кредиторами претензій, а явних (відомих) кредиторів повідомляє персонально у письмовій формі у встановлені цим Кодексом чи спеціальним законом строки. Одночасно ліквідаційна комісія вживає необхідних заходів щодо стягнення дебіторської заборгованості суб'єкта господарювання, який ліквідується, та виявлення вимог кредиторів, з письмовим повідомленням кожного з них про ліквідацію суб'єкта господарювання. Ліквідаційна комісія оцінює наявне майно суб'єкта господарювання, який ліквідується, і розраховується з кредиторами, складає ліквідаційний баланс та подає його власнику або органу, який призначив ліквідаційну комісію. Достовірність та повнота ліквідаційного балансу повинні бути перевірені у встановленому законодавством порядку з обов'язковою перевіркою органом державної податкової служби, у якому перебуває на обліку суб'єкт господарювання.

При цьому лише після оцінки вартості наявного майна боржника у повному обсязі, у встановленому законодавством порядку, у тому числі, з урахуванням вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, можливо з'ясувати питання про недостатність вартості майна боржника для задоволення вимог кредиторів, а також можливе звернення до суду із заявою про порушення провадження у справі про банкрутство боржника, в порядку ст. 95 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Отже, враховуючи вищезазначені вимоги Закону про банкрутство, необхідними передумовами для звернення із заявою про порушення провадження у справі про банкрутство боржника в порядку ст. 95 Закону про банкрутство є: оцінка вартості наявного майна боржника, публікація оголошення згідно з вимогами ст. 105 Цивільного кодексу України з метою виявлення кредиторів та встановлення повного обсягу кредиторської заборгованості, повідомлення органу державної податкової служби про ліквідацію підприємства та складання проміжного ліквідаційного балансу (аналогічна позиція викладена в постановах Вищого господарського суду України від 11.04.2013р. №5017/3385/2012, від 16.04.2013р. № 926/445-б/13 та від 10.01.2012р. №44/115-б.)

Іншою обов'язковою умовою звернення з заявою про банкрутство є дотримання вимог викладених в ст. 11 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Так, відповідно до вимог наведеної статті до заяви боржника, в тому числі, додаються : перелік кредиторів боржника, вимоги яких визнаються боржником, із зазначенням загальної суми грошових вимог усіх кредиторів, а також щодо кожного кредитора його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків (за наявності), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобовязанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобовязань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором; перелік майна боржника із зазначенням його балансової вартості та місцезнаходження, а також загальна балансова вартість майна; перелік майна, що перебуває у заставі або є обтяженим у інший спосіб, його місцезнаходження, вартість, а також інформація про кредиторів, на користь яких вчинено обтяження майна боржника, їх імя або найменування, місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційні коди юридичних осіб або реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), суми їх грошових вимог, підстави виникнення зобовязань, а також строки їх виконання згідно із законом або договором; перелік осіб, що мають невиконані зобовязання перед боржником, із зазначенням вартості таких зобовязань, терміну виконання та підстав виникнення; відомості про всі рахунки боржника, відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, їх реквізити; інші документи, які підтверджують неплатоспроможність боржника.

Відповідно до вимог ст. 12 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" у разі відсутності підстав для відмови у прийнятті або для повернення заяви про порушення справи про банкрутство господарський суд приймає заяву до розгляду, про що не пізніше пяти днів з дня її надходження виносить ухвалу.

З огляду на зміст наведеної норми Закону передумовою прийняття заяви про порушення справи про банкрутство є аналіз наявності обставин, які дають підстави для відмови у прийнятті або для повернення заяви про порушення справи про банкрутство.

Згідно з вимогами ст. 15 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" господарський суд не пізніше пяти днів з дня надходження до господарського суду заяви про порушення справи про банкрутство повертає її та додані до неї документи без розгляду в тому числі, якщо заява не відповідає змісту вимог, зазначених у цьому Законі, не подано доказів щодо сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, а також з інших підстав, передбачених статтею 63 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Закону.

Розглядаючи клопотання голови ліквідаційної комісії з припинення комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області (вх. № 05-06/987/16 від 23.11.2016р.) про звільнення від сплати судового збору, судом враховується, що розмір та порядок сплати судового збору визначений Законом України "Про судовий збір" (у редакції Закону України від 22.05.2015 № 484-VIII, що набрав чинності 01.09.2015).

Згідно ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом положень ст. 8 Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу (в тому числі й органів державної влади) перед законом і судом (п. 3 Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 12.11.2015 № 01-06/2093/15 "Про деякі питання практики застосування Закону України "Про судовий збір" (зі змінами та доповненнями, внесеними згідно із Законом України від 22.05.2015 №484-VIII)").

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Також слід зазначити, що відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір" встановлено вичерпний перелік осіб та державних органів, які звільняються від сплати судового збору у разі подання позовних заяв та апеляційних (касаційних) скарг на рішення чи ухвали господарських судів.

Заявник не входить до передбаченого ст. 5 Закону України "Про судовий збір" вичерпного переліку осіб та державних органів, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, а тому повинен сплачувати судовий збір на загальних підставах, у відповідності до норм Закону України "Про судовий збір".

Враховуючи те, що заявником не надано належних в розумінні статті 34 Господарського процесуального кодексу України доказів, які підтверджували б його скрутне фінансове становище, та з огляду на те, що звільнення від сплати судового збору є правом господарського суду, яким суд користується враховуючи майновий стан сторони, суд не вбачає підстав для звільнення від сплати судового збору за подання заяви голови ліквідаційної комісії з припинення комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області (вх. № 05-06/986/16 від 22.11.2016р.) про визнання боржника банкрутом відповідно до 95 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом.

Вищий господарський суд України в Інформаційному листі від 28.03.2013 № 01-06/606/2013 Про ОСОБА_1 України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (у редакції Закону України від 22.12.2011 № 4212-VI) у зв'язку з набранням чинності Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" від 22.12.2011 № 4212-VI, яким викладено в новій редакції ОСОБА_1 України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (далі - ОСОБА_1), акцентував увагу судів на тому (п.12), що заява про порушення провадження у справі про банкрутство подається боржником лише за наявності майна, достатнього для покриття судових витрат (частина четверта статті 11 Закону). У визначенні таких витрат слід враховувати необхідність виплати винагороди арбітражному керуючому у мінімальному розмірі не менше ніж за дванадцять місяців його роботи, відшкодування витрат на публікацію оголошень у справі та судового збору, сплаченого кредиторами.

Пункт 12 доповнено новим абзацом згідно з ОСОБА_2 господарського суду № 01-06/1149/2013 від 07.08.2013\

У разі відсутності майна, достатнього для покриття судових витрат, господарський суд повинен повернути заяву боржника про порушення провадження у справі про банкрутство у зв'язку з тим, що заява не відповідає вимогам, зазначеним у Законі.

Пункт 12 доповнено новим абзацом згідно з ОСОБА_2 господарського суду № 01-06/1149/2013 від 07.08.2013\

За таких обставин, Заяву голови ліквідаційної комісії з припинення комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області (вх. № 05-06/986/16 від 22.11.2016р.) про визнання боржника банкрутом відповідно до 95 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом слід повернути без розгляду в порядку ст. 15 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", відмовивши голові ліквідаційної комісії з припинення комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області в задоволенні клопотання (вх. № 05-06/987/16 від 23.11.2016р.) про звільнення від сплати судового збору.

При цьому повернення заяви про порушення провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку.

Керуючись ст.ст. 11, 12, 15 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом та п. 3 ст. 63, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити голові ліквідаційної комісії з припинення комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області в задоволенні клопотання (вх. № 05-06/987/16 від 23.11.2016р.) про звільнення від сплати судового збору.

Заяву голови ліквідаційної комісії з припинення комунального підприємства "Красилівський телерадіоцентр" м. Красилів Хмельницької області (вх. № 05-06/986/16 від 22.11.2016р.) про визнання боржника банкрутом відповідно до 95 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом повернути без розгляду.

Додаток: заява та додані до неї документи на 78 аркушах.

Суддя І.В. Грамчук

Віддрук. 3 прим. :

1 - до справи,

2 - заявнику ( 31000 Хмельницька область,, м.Красилів, пл.Незалежності,2),

3 - відповідачу (31000 м.Красилів, вул.Театральна,3).