ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" листопада 2016 р.Справа № 922/2189/16

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Денисюк Т.С.

при секретарі судового засідання Кудревичу М.О.

розглянувши справу

за позовом КП "Центр поводження з тваринами", м. Харків
до ФОП ОСОБА_1, м. Харків
про стягнення кошів та зобов"язання виконати умови договору
за участю :

Представник позивача - Кокорев Е.О., довіреність б/н від 31.05.2016 року;

Представник відповідача - ОСОБА_3, довіреність № 657 від 01.08.2016 року;

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Комунальне підприємство "Центр поводження з тваринами" звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, в якому просить суд:

- зобов'язати відповідача виконати свої зобов'язання у відповідності до Договору підряду № 01/14 від 10.10.2014 року, а саме - надати позивачу складений належним чином у відповідності до ДСТУ та до Постанови Кабінету Міністрів №903 від 11.07.2007 року "Про авторський нагляд під час будівництва об'єкта архітектури" примірник журналу авторського нагляду, надати позивачу виконавчу документацію щодо об'єктів будівництва у відповідності до Договору підряду № 01/14, зокрема: Загальний журнал робіт, Спеціальні журнали окремих видів робіт, акти на закриття прихованих робіт, акт закінчення позамайданчикових та внутрішньомайданчикових підготовчих робіт і готовність об'єкта, сертифікати якості будівельних матеріалів, використаних у будівництві та перелічених в акті виконаних робіт №1 за грудень 2014 року;

- стягнути з відповідача безпідставно набуті за рахунок неналежного виконання Договору підряду № 01/14 від 10.10.2014 року кошти в розмірі 14 621,00 грн. (з урахуванням зменшення).

07 листопада 2016 року від представник позивача надав до суду клопотання (вх. № 37269), в якому зазначив, що експертом витребувано великий обсяг документів та визначено ціну послуг, що є неспіврозмірною із ціною позову в даній справі, а Комунальне підприємство "Центр поводження з тваринами" не має можливості сплатити суму, зазначену в рахунку експертної установи.

Однак, для вирішення спору в даній справі має значення лише підтвердження чи спростування висновків акту фінансової інспекції щодо наявності відхилень обсягів виконаних робіт та кількості фактично використаних матеріалів у порівнянні із зазначеними в акті приймання- передачі №1 від 09.12.2014 року. Таким чином, позивач просить суд змінити перелік питань, які виносяться на розгляд експерту.

Враховуючи, що Комунальне підприємство "Центр поводження з тваринами" повідомило суд про те, що воно не має можливості сплатити вартість експертизи, суд не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання та призначення по справі судової експертизи.

Крім того, від позивача до суду також надійшло клопотання (вх. № 37270 від 07.11.2016), в якому, у зв'язку з тим, що акти закриття прихованих робіт складаються спільно підрядником та інженером технічного нагляду (технічний нагляд здійснював ФОП ОСОБА_4 у відповідності до Договору №0411/ТН від 03.11.2014 року) представник КП "Центр поводження з тваринами" просить суд залучити до участі у справі другого відповідача - Фізичну особу - підприємця ОСОБА_4 (код НОМЕР_1, адреса АДРЕСА_1).

Разом з тим, через канцелярію до суду надійшов відзив Фізичної особи - підприємця ОСОБА_4 на позов (вх. № 37252 від 07.11.2016), який залишено судом без розгляду з огляду на те, що вказану особу ще не було залучено до участі у справі.

Статтею 21 ГПК України передбачено, що сторонами в судовому процесі є позивач і відповідач. Позивачами є підприємства та організації, зазначені у статті 1 цього Кодексу, що подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є юридичні особи та у випадках, передбачених цим Кодексом, - фізичні особи, яким пред'явлено позовну вимогу.

Судом розглядаються вимоги позивача про зобов'язання саме Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 виконати свої зобов'язання у відповідності до Договору підряду № 01/14 від 10.10.2014 року та стягнення з нього безпідставно набутих за рахунок неналежного виконання Договору підряду № 01/14 від 10.10.2014 року кошти в розмірі 14 621,00 грн.

Оскільки, позивач не звертався до суду з заявами про зміну предмету позову в порядку, встановленому ст. 22 ГПК України, у суду відсутні підстави для залучення ФОП ОСОБА_4 до участі у справі другим відповідачем, у зв'язку з відсутністю позовних вимог до останнього.

07 листопада 2016 року представник відповідача також надав до суду додаткові письмові пояснення в обґрунтування своєї правової позиції (вх. № 37120), які були досліджені та долучені судом до матеріалів справи.

Розгляд справи було відкладено на 14 листопада 2016 року.

В судовому засіданні, яке розпочалося 14 листопада 2016 року були оголошені перерви до 21 листопада 2016 року та до 22 листопада 2016 року.

Від позивача надійшли клопотання (вх. № 39651 від 21.11.16 та вх. №39805 від 22.11.16) про долучення до матеріалів справи доказів, поданих до суду, які досліджені судом та долучені до матеріалів справи.

Норми ст. 22 Господарського процесуального кодексу України зобов'язують сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

За висновками суду, в матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, в судові засідання з'являлися повноважні представники сторін які надавали письмові пояснення та заперечення, докази на підтвердження власних правових позицій, внаслідок чого справа може бути розглянута за результатами повного та всебічного розгляду спору.

Стаття 129 Конституції України встановлює, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості - є однією із основних засад судочинства.

Відповідно до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно та повно дослідивши надані учасниками судового процесу докази, суд встановив наступне.

Між Позивачем і відповідачем було укладено договір підряду №01/14 від 10.10.2014 р. Предметом цього договору було виконання будівельних робіт щодо влаштування додаткової системи опалення на твердому паливі для забезпечення потреб основного функціонального призначення будівель та споруд за адресою м. Харків, пр. Гагаріна, 358.

Загальна сума договору на момент його підписання становить 993239,00 грн.

09.12.2014 р. було підписано акт виконаних будівельних робіт на загальну суму 993239,00 грн.

В обґрунтування своїх вимог щодо стягнення грошових коштів в сумі 146421,00 грн. позивач вказує на те, що в 2016 році державною фінансовою інспекцією у Харківській області було здійснено перевірку окремих питань фінансово-господарської діяльності КП "Центр поводження з тваринами" за період з 01.04.2014 по 31.05.2015, за наслідками якої було складено акт №061-11/9 від 19.04.2016.

В акті перевірки, зокрема, зазначено про порушення ДСТУ Н Б Д. 1.1-3:2013 в акті виконаних робіт форми КБ- 2в №1 за грудень 2014 р. на суму 993239,00 грн. з єдиним податком 5% при розрахунку І та III блоку загальновиробничих витрат не застосовувалися знижувальні коефіцієнти 0,4123 та 0,7821. При перерахунку встановлено, що завищення вартості виконаних робіт за рахунок незастосування знижувальних коефіцієнтів складає 10942,00 грн. з єдиним податком 5% (аркуш 11-12 акту перевірки та додаток №3 до акту перевірки).

За наслідками контрольного обміру (аркуші акту 19-21 та додаток №8) було встановлено завищення вартості виконаних робіт на суму 28302,00 грн. з єдиним податком.

Таким чином, актом перевірки було встановлено завищення вартості виконаних робіт, по договору №01/14, підрядником ФОП ОСОБА_1 на загальну суму 39244,00 грн.

На вимогу позивача відповідач частково відшкодував завищення вартості виконаних робіт, зокрема, було відшкодовано платіжними дорученнями по договору №01/14: №94 від 28.10.2015 на суму 4181,00, № 109 від 23.10.2015 на суму 9500,00 грн. Всього - 13681,00 грн.

Надаючи оцінку вказаним доводам позивача, суд зазначає наступне.

Позовні вимоги заявлені із посиланням на приписи статті 526, 563 Цивільного кодексу України та правовідносини, що склались між сторонами на підставі договору підряду № 01/14 від 10 жовтня 2014 року укладеного між ФОП ОСОБА_1 (Підрядник) та КП "ЦПТ" (Замовник), про виконання робіт. Окрім того КП "ЦПТ" у своїй позовній заяві посилається на обставини проведення у 2016 році фінансовою інспекцією у Харківській області перевірки окремих питань фінансово-господарської діяльності КП "ЦПТ" за період з 01 квітня 2014 року по 31 березня 2015 року, за наслідками якої було складено акт № 061-11/09 від 19 квітня 2016 року (надалі за текстом - Акт ревізії).

Стаття 563 Цивільного кодексу України, на яку в обґрунтування своїх вимог посилається КП "ЦПТ", визначає правові наслідки порушення боржником зобов'язання, забезпеченого гарантією, зокрема:

1. У разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого гарантією, гарант зобов'язаний сплатити кредиторові грошову суму відповідно до умов гарантії.

2. Вимога кредитора до гаранта про сплату грошової суми відповідно до виданої ним гарантії пред'являється у письмовій формі. До вимоги додаються документи, вказані в гарантії.

3. У вимозі до гаранта або у доданих до неї документах кредитор повинен вказати, у чому полягає порушення боржником основного зобов'язання, забезпеченого гарантією.

4. Кредитор може пред'явити вимогу до гаранта у межах строку, встановленого у гарантії, на який її видано.

5. Кредитор не може передавати іншій особі право вимоги до гаранта, якщо інше не встановлено гарантією.

Проте КП "ЦПТ" не надано доказів забезпечення гарантією зобов'язання, з підстав нібито порушення якого заявлені позовні вимоги.

Статтею 526 ЦК України, посилання на яку також міститься у позовній заяві, встановлені загальні мови виконання зобов'язання, а саме:

1. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У той же час спеціальні норми чинного законодавства (статті 843, 844, 853 ЦК України, стаття 321 Гоподарського кодексу України) містять чітке регулювання питання розрахунків за договором підряду рема - будівельного), а саме:

Статтями 843-844 ЦК України встановлено:

Стаття 843. Ціна роботи.

1.У договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

2.Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами.

3.Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Стаття 844. Кошторис.

1.Ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі.

Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

2.Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором.

3.Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін.

У разі перевищення твердого кошторису усі пов'язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.

4.Якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв'язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов'язаний своєчасно попередити про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду. У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи.

Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов'язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором.

5.Підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення в разі, якщо на момент укладення договору підряду не можна було передбачити повний обсяг роботи або необхідні для цього витрати.

У разі істотного зростання після укладення договору вартості матеріалу, устаткування, які мали бути надані підрядником, а також вартості послуг, що надавалися йому іншими особами, підрядник має право вимагати збільшення кошторису. У разі відмови замовника від збільшення кошторису підрядник має право вимагати розірвання договору.

Отже наведеними нормами передбачено, що у разі визначення ціни договору підряду на підставі твердого кошторису (як це відбулось по договору № 01/14), замовник (КП "ЦПТ") не має права вимагати зменшення кошторису (і відповідно - ціни договору).

Аналогічні приписи містить статті 321 ГК України, якою передбачено:

Стаття 321. Розрахунки за договором підряду на капітальне будівництво

1.У договорі підряду на капітальне будівництво сторони визначають вартість робіт (ціну договору) або спосіб її визначення.

2.Вартість робіт за договором підряду (компенсація витрат підрядника та належна йому винагорода) може визначатися складанням приблизного або твердого кошторису. Кошторис вважається твердим, якщо договором не передбачено інше. Зміни до твердого кошторису можуть бути внесені лише за погодженням сторін.

3.У разі виникнення потреби значно перевищити приблизний кошторис підрядник зобов'язаний своєчасно попередити про це замовника. Якщо підрядник не попередив замовника про перевищення кошторису, він зобов'язаний виконати роботу, не вимагаючи відшкодування понесених додаткових витрат.

4.Підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення. У разі істотного зростання після укладення договору вартості матеріалів та устаткування, які мали бути надані підрядником, а також послуг, що надавалися йому третіми особами, підрядник має право вимагати збільшення встановленої вартості робіт, а у разі відмови замовника - розірвання договору в установленому порядку.

5.Якщо договором не передбачено попередньої оплати виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підряднику зумовлену договором ціну після остаточної здачі об'єкта будівництва, за умови, що робота виконана належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

6.Підрядник має право вимагати виплати йому авансу, якщо така виплата та розмір авансу передбачені договором.

7.У разі необхідності консервації будівництва з незалежних від сторін обставин замовник зобов'язаний оплатити підряднику виконані до консервації роботи та відшкодувати йому пов'язані з консервацією витрати.

Таким чином, чинне законодавство не передбачає права замовника (КП "ЦПТ") зменшити в односторонньому порядку ціну договору підряду, визначену на підставі твердого кошторису, тим більше - вимагати такого зменшення більше ніж через рік після прийняття виконаних робіт. В свою чергу статтею 853 ЦК України передбачено:

1.Замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

2.Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

3.Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника.

4.У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

5.Якщо замовник протягом одного місяця ухиляється від прийняття виконаної роботи, підрядник має право після дворазового попередження продати результат роботи, а суму виторгу, з вирахуванням усіх належних підрядникові платежів, внести в депозит нотаріуса, нотаріальної контори на ім'я замовника, якщо інше не встановлено договором.

6.Якщо ухилення замовника від прийняття виконаної роботи спричинило зміну строку здачі роботи, вважається, що право власності на виготовлену (перероблену) річ перейшло до замовника у момент, коли мало відбутися її передання

Наведені вище приписи матеріального права та відповідні їм фактичні обставини справи і взаємовідносини сторін позбавляють КП "ЦПТ" (замовника) посилатись на будь-які відступи від договору №01/14, оскільки усі виконані роботи були ним прийняті без будь-яких зауважень більше ніж рік тому, а на ФОП ОСОБА_1 не може бути покладена будь-яка відповідальність за будь-які ризики щодо результатів виконаних робіт після належної їх передачі замовникові (КП "ЦПТ") і прийняття ним без будь - яких зауважень.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, конати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

У відповідності до пункту 1 частини 2 статті 11 ЦК України договір є підставою виникнення цивільних прав та обов'язків. Цивільні права і обов'язки виникають як з передбачених законом договорів, к і з договорів, не передбачених законом, але таких, що йому не суперечать.

З приписів статті 3 ЦК України вбачається, що однією із загальних засад цивільного законодавства свобода договору.

Разом із тим частиною 7 статті 179 ГК України передбачено, що господарські договори даються за правилами, встановленими Цивільним кодексом з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами; сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд (стаття 6 ЦК країни).

Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (стаття 627 ЦК України).

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України).

Правові позиції, втілені у статті 638 ЦК України, визначають, що договір вважається укладеним, коли між сторонами в потрібній у належних випадках формі досягнуто згоди за всіма істотними умовами, істотними є умови про предмет договору, а також ті, які визнані такими за законом або необхідні для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою однієї зі сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно з частиною 4 статті 179 ГК України при укладенні господарських договорів сторони можуть визначити зміст договору на основі, зокрема, вільного волевиявлення, коли сторони мають право погоджувати на свій розсуд будь - які умови договору, що не суперечать законодавству.

Між ФОП ОСОБА_1 КП "ЦПТ" у даному випадку склалися господарські відносини на підставі договору підряду (будівельного). Відповідно до статті 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони мовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до частини 1 статті 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. За змістом статті 844 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін, зміна ціни в договорі після його виконання не допускається. Договір № 01/14 в частині визначення ціни не було визнано в установленому порядку недійсними повністю або частково з підстав її нібито завищення, до Договору № 01/14 також не були внесені відповідні зміни. Будь-які дії щодо коригування суми оплати за участю ФОП ОСОБА_1 позивачем в установленому порядку не вчинялись.

В Акті ревізії, в якому на сторінках 20-21 вказано: Під час проведення зустрічної звірки у підрядника ФОП ОСОБА_1 з питання документального та фактичного підтвердження виду, обсягу та якості операцій і розрахунків, що здійснювались з КП "Центр поводження з тваринами", розбіжностей не встановлено.

Крім того, КП "ЦПТ" протягом більше ніж року з моменту виконання робіт не мало жодних претензій щодо обсягу та їх вартості. Мотивованої відмови від приймання наданих послуг з боку КП "ЦПТ" не надходило, обсяг виконаних робіт погоджений сторонами.

Таким чином, КП "ЦПТ", вимагаючи повернення частини виконаного за договором, фактично вимагає перегляду ціни договору після його виконання, що є порушенням вказаних вимог чинного законодавства.

Викладена правова позиція повністю узгоджується із усталеною судовою практикою Вищого господарського суду України в аналогічних справах, це зокрема постанови Вищого господарського суду України: від 27 липня 2016 року у справі № 910/1304/16, від 19 липня 2016 року у справі № 910/29677/15, від 19 липня 2016 року у справі № 910/28144/15, від 05 липня 2016 року у справі № 914/1655/15.

Доводи позивача про те, що підставою для стягнення заявленої суми з ФОП ОСОБА_1 є Акт ревізії, також необґрунтовані, враховуючи наступне.

Згідно зі статтею 15 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є ов'язковими для виконання службовими особами об'єктів, що контролюються.

Отже, за умови існування між сторонами договірних правовідносин, посилання на висновки перевірки Державною фінансовою інспекцією в Харківській області, як на підставу для задоволення позовних вимог, є неправомірними. Виявлені контролюючим органом порушення не впливають на умови укладеного між сторонами договору і не можуть їх змінювати.

Так, згідно з підпунктом 4 пункту 4 Положення про Державну фінансову інспекцію України (затверджено Указом Президента України від 23 квітня 2011 року № 499/2011) врегульовано вжиття Держжфінінспекцією України відповідно до покладених на неї завдань заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб. Такі заходи вживаються в установленому порядку Держфінінспекцією України як центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів України та який входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю, Акт перевірки вказаного контролюючого органу може бути підставою для вжиття ним в межах своєї компетенції відповідних заходів реагування, в тому числі, притягнення до відповідальності посадових осіб позивача у встановленому чинним законодавством порядку, а не для встановлення певного зобов'язання в межах господарсько-договірних відносин.

З наведеного слідує, що Акт ревізії не може розглядатись як підстава виникнення господарсько - правового зобов'язання ФОП ОСОБА_1 повернути сплачені йому КП "ЦПТ" кошти.

За таких обставин, суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в частині стягнення з відповідача безпідставно набуті за рахунок неналежного виконання Договору підряду № 01/14 від 10.10.2014 року кошти в розмірі 14 621,00 грн. (з урахуванням зменшення).

Розглянувши позовні вимоги щодо зобов'язання відповідача виконати свої зобов'язання у відповідності до Договору підряду № 01/14 від 10.10.2014 року, а саме - надати позивачу складений належним чином у відповідності до ДСТУ та до Постанови Кабінету Міністрів №903 від 11.07.2007 року "Про авторський нагляд під час будівництва об'єкта архітектури" примірник журналу авторського нагляду, надати позивачу виконавчу документацію щодо об'єктів будівництва у відповідності до Договору підряду № 01/14, зокрема: Загальний журнал робіт, Спеціальні журнали окремих видів робіт, акти на закриття прихованих робіт, акт закінчення позамайданчикових та внутрішньомайданчикових підготовчих робіт і готовність об'єкта, сертифікати якості будівельних матеріалів, використаних у будівництві та перелічених в акті виконаних робіт №1 за грудень 2014 року, суд встановив наступне.

При виконанні договору №01/14 Відповідач як розробник проекту, за погодженням сторін, фактично здійснював авторський нагляд за будівництвом. В акті виконаних робіт включено сплату за авторський нагляд (розділ V акту) в сумі 21864,15 грн. з урахуванням єдиного податку 5%. Результати роботи з авторського нагляду (журнал авторського нагляду) Позивачу не були надані.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

В зв'язку з тим, що Відповідач фактично отримав кошти за здійснення авторського нагляду та погодився з ціною робіт з авторського нагляду, про що свідчить включення до акту виконаних робіт №1 від 09.12.2014 вартості послуг про авторський нагляд, просимо суд зобов'язати ФОП ОСОБА_1 надати складений належним чином у відповідності до ДСТУ Б.Д. 1.1.-1:2013 та до Постанови Кабінету Міністрів №903 від 11.07.2007 "Про авторський нагляд під час будівництва об'єкта архітектури" примірник журналу авторського нагляду, що належить Позивачу.

Крім того, бездіяльність відповідача перешкоджає введенню в експлуатацію об'єктів, збудованих у відповідності до договору №01/14. Зокрема, відповідачем не було надано замовнику Загальний журнал робіт. Спеціальні журнали окремих видів робіт, акти на закриття прихованих робіт, акт закінчення позамайданчикових та внутрішньомайданчикових підготовчих робіт і готовність об'єкта, сертифікати якості на будівельні матеріали, використані в ході будівельних робіт.

У відповідності до п. 31 та 80 Постанови Кабінету міністрів України від 1 серпня 2005 р. N 668 Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві:

п. 31. Підрядник зобов'язаний: забезпечити ведення та передачу замовнику в установленому порядку документів про виконання договору підряду;

п. 80. Для здійснення авторського та технічного нагляду і контролю за виконанням робіт (будівництвом об'єкта) підрядник зобов'язаний на вимогу замовника чи осіб, які відповідно до договорів здійснюють авторський та технічний нагляд, надавати необхідні інформацію та документи.

У відповідності до ст. 861 ЦК України підрядник зобов'язаний передати замовникові разом з результатом роботи інформацію щодо експлуатації або іншого використання предмета договору підряду, якщо це передбачено договором або якщо без такої інформації використання результату роботи для цілей, визначених договором, є неможливим.

Фактично всі роботи за договором №01/14 від 10.10.2014 виконані, і у відповідності до п. 1.17 Підрядник повинен передати замовнику виконавчу документацію.

Інформація, яка міститься у документації, переліченій у п. 1.17 ДБН АЗ.1-5:2009, а також сертифікати якості матеріалів, використаних при будівництві за договором №01/1,4 необхідні позивачу для проведення пусконалагоджувальних робіт та введення в експлуатацію об'єкта будівництва.

У відповідності до Постанови Кабінету міністрів України від 11 липня 2007 р. N 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури», зокрема, п. 4 підпункту 3 розділу «ПОРЯДОК здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури» інженер з технічного нагляду проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів.

За наслідками огляду і оцінки прихованих робіт складається акт закриття прихованих робіт у відповідності до ДБН А.3.1-5:2009 (додаток В).

Щодо вимоги про надання Відповідачем журналу авторського нагляду слід зауважити наступне.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України, свободу договору віднесено до загальних засад цивільного законодавства.

Статтями 6, 627 цього Кодексу встановлено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Враховуючи, що підрядник за договором №01/14 є одночасно автором проекту щодо влаштування додаткової системи опалення, та виходячи із вищезазначених вимог розумності, при укладенні відповідного договору підряду в письмовій формі сторони усно погодили обов'язок підрядника здійснювати авторський нагляд.

Положеннями ч. 1 ст. 205 ЦКУ передбачено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 ГКУ допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами. телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

У частині 1 ст. 207 ЦК передбачається, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Отже, правочин оформлюється шляхом фіксації волі сторони (сторін) та його змісту. Така фіксація здійснюється різними способами. Першим і найпоширенішим із них є складання одного або кількох документів, які текстуально відтворюють волю сторін. При цьому кожна сторона дво- або багатостороннього правочину має однаковий його текст.

Під документом розуміється передбачена законом матеріальна форма одержання, зберігання, використання і поширення інформації шляхом фіксації її на папері, магнітній, кіно-, відео-, фотоплівці або на іншому носієві (ч. 1 ст. 27 Закону України «Про інформацію»). Відповідний документ є письмовим доказом наявності відносин між особами.

В даному випадку доказом наявності відповідних договірних відносин між замовником та підрядником щодо здійснення останнім авторського нагляду є підписаний обома сторонами акт виконаних робіт, в якому зафіксовано факт виконання підрядником робіт за договором №01/14, у тому числі - робіт з авторського нагляду.

Таким чином, сторони своїми конклюдентними діями (дії особи, які дають змогу встановити наявність її волі на встановлення певних правовідносин) підтвердили факт укладення та реального виконання договору з авторського нагляду.

Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною, зокрема, в постановах Вищого господарського суду України від 21.06.11 у справі № 20/031-10-27/161. від 24.12.12 у справі № 2/5009/8093/11, від 21.05.15 у справі № 927/1772/14.

Тому твердження Відповідача про відсутність укладеного між сторонами договору авторського нагляду не відповідають обставинам даної справи та приписам чинного законодавства.

Ведення загального журналу робіт, спеціальних журналів окремих видів робіт, складання актів на закриття прихованих робіт, актів закінчення позамайданчикових та внутрішньомайданчикових підготовчих робіт і актів про готовність об'єкта, надання сертифікатів якості будівельних матеріалів, використаних у будівництві та перелічених в акті виконаних робіт, передбачено ДБН АЗ. 1-5-2009. обов'язковість застосування якого встановлено ст. 8 Закону України "Про архітектурну діяльність" де зазначено - Робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об'єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Враховуючи викладене вище, суд визнав позовні вимоги в цій частині обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору слід покласти на сторін пропорційно задоволених вимог.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 1, 4, 12, 22, 21, 24, 33, 34, 43, 44, 49, 69, 77, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Зобов'язати ФОП ОСОБА_1 (61121, АДРЕСА_2, код НОМЕР_2) виконати свої зобов'язання у відповідності до Договору підряду № 01/14 від 10.10.2014 року, а саме - надати Комунальному підприємству "Центр поводження з тваринами" (61037, м. Харків, вул. Балашовська, 29, код 03354431) складений належним чином у відповідності до ДСТУ та до Постанови Кабінету Міністрів №903 від 11.07.2007 року "Про авторський нагляд під час будівництва об'єкта архітектури" примірник журналу авторського нагляду, надати позивачу виконавчу документацію щодо об'єктів будівництва у відповідності до Договору підряду № 01/14, зокрема: Загальний журнал робіт, Спеціальні журнали окремих видів робіт, акти на закриття прихованих робіт, акт закінчення позамайданчикових та внутрішньомайданчикових підготовчих робіт і готовність об'єкта, сертифікати якості будівельних матеріалів, використаних у будівництві та перелічених в акті виконаних робіт №1 за грудень 2014 року.

В решті позову відмовити.

Стягнути з ФОП ОСОБА_1 (61121, АДРЕСА_2, код НОМЕР_2) на користь Комунального підприємства "Центр поводження з тваринами" (61037, м. Харків, вул. Балашовська, 29, код 03354431) - 1378, 00 грн. судового збору.

Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

Повне рішення складено 28.11.2016 р.

На рішення господарського суду, яке не набрало законної сили, сторони мають право подати апеляційну скаргу, протягом десяти днів з дня прийняття (підписання) рішення через місцевий господарський суд.

Суддя Т.С. Денисюк