ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

01.12.2016 Справа № 904/8248/16

За позовом: державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль", м. Бориспіль Київська область

до товариства з обмеженою відповідальністю "АВ-Консалтинг", м. Кривий Ріг Дніпропетровська область

про стягнення 84 982,13 грн.

Суддя: Євстигнеєва Н.М.

Представники:

Від позивача: ОСОБА_1, довіреність №01-22/7-38 від 16 січня 2016 року, провідний юрисконсульт відділу договірно-правової роботи юридичної служби

Від відповідача: ОСОБА_2, довіреність № б/н від 31 жовтня 2016 року, представник

СУТЬ СПОРУ:

Державне підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" звернулося до господарського суду із позовом, яким просить стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "АВ-Консалтинг" штрафні санкції у розмірі 84 982,13 грн., з яких:

- пеня у розмірі 53 029,65 грн.;

- штраф у розмірі 31 952,48 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору по виконанню робіт реконструкції огорожі складу паливно-мастильних матеріалів в ДП МА "Бориспіль" огорожі (інв. № 47567) № 37-14/5-4 від 27 серпня 2015 року в частині виконання в повному обсязі та в строк зазначений у договорі робіт з реконструкції огорожі складу паливно-мастильних матеріалів в ДП МА "Бориспіль" (інв. № 47567).

Відповідач, товариство з обмеженою відповідальністю "АВ-Консалтинг", вважає позовні вимоги необґрунтованими, у зв'язку з відсутністю підстав для нарахування неустойки (штрафу та пені). Згідно п.6.4. договору, для погодження підрозділами замовника проектної документації виконавець передає замовнику 2 паперові примірники та електронну версію проектної документації, про що складається і підписується перша видаткова накладна. Доказу складання першої видаткової накладної позивачем не надано, а надано лише лист від ТОВ "АВ-Консалтінг" про передачу на погодження робочої версії проектної документації, яка повинна була розглядатися відповідними підрозділами позивача. Відповідач зазначає, що розпочав виконання робіт ще в листопаді 2015 року. Вже після передачі на погодження проекту документації ТОВ "АВ-Консалтінг" на адресу відповідача 22.04.2016 прийшли зауваження. Відповідно до цього листа позивач самостійно без спільного погодження з відповідачем визначив термін 14 днів, що суперечить умовам договору. Зі змісту пункту 6.1. вбачається, що в строк виконання робіт не входить термін погодження проектної документації у замовника та проходження експертизи у відповідних експертних органах. Строк погодження проектної документації встановлюється відповідно до п.6.5. договору, в якому зазначається, що після надання виконавцем замовнику на погодження проектної документації замовник зобовязаний погодити або надати у письмовій формі свої вмотивовані зауваження та встановити спільно з виконавцем строки на усунення виявлених недоліків. Виконавець здійснює супровід проектної документації під час її погодження в підрозділах замовника. Остаточним погодженням проектної документації вважається оформлений реєстр погодження робочого проекту. Однак строки на усунення виявлених недоліків сторонами не було встановлено, Відповідач вважає, що не порушив строки виконання зобовязання. Згідно п.6.6. договору, замовник (позивач) погоджену проектну документацію подає до відповідного експертного органу. Виконавець супроводжує проектну документацію при проходженні експертизи, а також виконує роботи по усуненню зауважень експертизи. Відповідач зазначає, що отримав листа від ДП "Спеціалізована державна експертна організація державна служба української державної будівельної експертизи", в якому зазначено, що в процесі проходження експертизи встановлено, що до проектної документації внесені зміни та доповнення, які не передбачені вихідними даними замовника, зокрема, завданням на проектування, планово-технологічним завданням та технічними умовами, а саме: збільшена проектна кількість камер відео нагляду, живлення обігріву кожухів відеокамер запроектовано здійснювати не за допомогою РоЕ, а окремим кабелем; прокладання кабелів живлення відеокамер передбачено в окремих трубах, у місцях переходу через дороги передбачено резервні труби, які при реалізації цього проекту не будуть використовуватись. Відповідно до пункту 2 Зауважень експертизи, у завданні на проектування необхідно зазначити інформацію про імпортні будівельні конструкції, вироби, устаткування тощо. З висновку експертизи вбачається, що за даним договором відповідач виконав свої зобовязання і за власний кошт виконував додаткові прохання позивача.

За наведеного, відповідач не вбачає порушень строків виконання робіт.

Розгляд справи був відкладений з 17.10.2016 на 02.11.2016, з 02.11.2016 на 16.11.2016. Ухвалою суду від 16.11.2016 термін розгляду справи продовжено на 15 днів, розгляд справи призначено на 01.12.2016.

У судовому засіданні 01.12.2016 оголошені вступна та резолютивна частини рішення.

При розгляді справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи представників позивача та відповідача, господарський суд, -

В С Т А Н О В И В:

27 серпня 2015 року між Державним підприємством "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" (замовник) та товариством з обмеженою відповідальністю "АВ-Консалтинг" (виконавець) був укладений договір №37-14/5-4, відповідно до умов якого виконавець зобовязується якісно виконати в повному обсязі роботи "Реконструкція огорожі складу паливно-мастильних матеріалів в ДП "МА "Бориспіль" (інв. №47567) (проектні роботи), відповідно до завдання на проектування №09-25-20 від 22.06.2015, а замовник прийняти і оплатити такі роботи.

До робіт за даним договором належить: розробка проектної документації стадія "робочий проект" (п.1.2. договору).

Договір набирає чинності з дати його підписання повноважними представниками сторін та скріплення відбитками печаток сторін і діє до 30.06.2016 (п.11.1 договору).

Пунктом 3 договору визначена ціна договору, яка становить 456 464,00грн., з урахуванням ПДВ 76 077,33грн.

Фінансування здійснюється за умови затвердження Титулу на проектно-вишукувальні роботи відповідно до порядку затвердження титулів будов (об'єктів) будівництво яких здійснюється із залученням бюджетних коштів або коштів підприємств державної власності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №995 від 08.09.1997 із змінами та доповненнями, а також фінансового плану ДП МА "Бориспіль" або змін до нього на відповідний рік, в якому передбачено витрачання коштів по даному обєкту (п.4.1. договору).

Порядок здійснення оплати передбачений розділом 5 договору.

Так, замовник протягом 15-ти банківських днів після виконання вимог п.4.2. цього договору, перераховує на розрахунковий рахунок виконавця аванс у розмірі 30% ціни договору, що становить 136 939,2грн., включаючи ПДВ у сумі 22 823,2грн. (п.5.1.1. договору).

Згідно п.5.1.2. договору, остаточний розрахунок з виконавцем у розмірі 70% ціни договору замовник здійснює протягом 30 календарних днів після:

- підписання сторонами другої накладної про передачу проектної документації, узгодженої з підрозділами замовника;

- отримання позитивних висновків відповідних експертних органів згідно чинного законодавства України;

- отримання чотирьох паперових примірників, однієї електронної версії проекту;

- підписання сторонами акту здачі-приймання проектно-вишукувальної, науково-технічної продукції за умови виконання вимог пункту 4.2. цього договору.

За умовами договору (п.6.1. договору) виконавець зобовязаний якісно виконати роботи протягом 60-ти календарних днів після перерахування замовником авансу на розрахунковий рахунок виконавця. В строк виконання робіт не входить термін погодження проектної документації у замовника та проходження експертизи у відповідних експертних органах, але зазначене погодження та проходження експертизи у відповідних експертних органах здійснюється протягом строку дії договору.

Місце виконання робіт територія виконавця. При необхідності виїзду на територію замовника виконання робіт може здійснюватися в умовах діючого підприємства замовника (п.6.2. договору).

Для погодження підрозділами замовника проектної документації виконавець передає замовникові 2 (два) паперової примірники та електронну версію проектної документації (у форматі PDF (Portable Document Format) для текстової, графічної, табличної, ілюстративної частин проекту та у форматі програмного комплексу, в якому виконана кошторисна частина проектної документації, про що складається і підписується перша накладна. Після подання виконавцем замовнику на погодження проектної документації замовник зобов'язаний погодити або надати у письмовій формі свої вмотивовані зауваження та встановити спільно з виконавцем строки усунення виявлених недоліків. Виконавець здійснює супровід проектної документації під час її погодження в підрозділах замовника. Остаточним погодженням проектної документації вважається оформлений реєстр погодження робочого проекту (п.п.6.4, 6.5. договору).

На виконання умов договору (п.5.1.1.), позивачем, згідно платіжного доручення №9060 від 30.12.2015, перераховано грошові кошти у сумі 136 939,2грн. (а.с.21, т.1).

Отже, з урахуванням умов договору (п.6.1.), строк виконання робіт 28.02.2016.

Як вбачається з матеріалів справи проектна документація була передана позивачу за актом приймання-передачі проектної документації 03.11.2015. Проектна документація не містила том 10, надана в одному примірнику без електронну версії проектної документації (у форматі PDF (Portable Document Format) для текстової, графічної, табличної, ілюстративної частин проекту та у форматі програмного комплексу.

23 листопада 2015 року позивачем був підготовлений лист №23-10 1630 від 23.11.2015 (а.с.63 том 1), яким надана відповідь начальнику служби будівництва та ГЗ ОСОБА_3 щодо результатів розгляду проектної документації та повідомлено про її невідповідність технічним умовам на систему відеонагляду від 18.11.2014 за 393-25-21. Отримання цього листа відповідач не заперечує, однак посилається на відсутність встановлених позивачем та погоджених з відповідачем строків усунення недоліків.

Згідно листа товариства з обмеженою відповідальністю "АВ Консалтинг" від 30.03.2016 №27/1 (вх. №01-16-1853 від 31.03.2016) проектна документація в двох примірниках була надана позивачеві 31.03.2016 (а.с.21, т.1).

19 квітня 2016 року відповідач направив на адресу позивача акт №1 здачі-приймання проектно-вишукувальної, науково-технічної продукції з виконання робіт: Реконструкція периметрової огорожі території ДП МА "Бориспіль", який отримано позивачем 20.04.2016 (а.с.66, том 1).

Листом від 22.04.2016 за вих. №01-22-1302 позивач надав відповідачу свої зауваження до розділів робочого проекту "Реконструкція огорожі складу паливно-мастильних матеріалів в ДП МА "Бориспіль" (а.с.69-72, том 1) та просив в термін 14 календарних днів відкоригувати проектну документацію, за зауваженнями, викладеними в цьому листі і повторно надати на розгляд позивачу (лист отримано відповідачем 11.05.2016, а.с.27, т.1).

29 червня 2016 року відповідачем на виконання умов договору №37-14/5-4 від 27.08.2015 "Реконструкція огорожі складу паливно-мастильних матеріалів в ДП МА "Бориспіль" передана позивачу відкоригована проектна документація згідно доповнень до технічного завдання, а саме - розміщення додаткових камер (а.с.77 том 1). Додатками до цього листа є накладна на передачу проектної документації 2шт. та топогеодезична зйомка 2шт. Позивач не заперечує отримання цього листа з додатками.

Після отримання проектної документації позивачем був погоджений проект документації, про що складений Реєстр погодження робочого проекту від 14 липня 2016 №091-10-282 (а.с.87 том 1).

15 липня 2016 року між позивачем та відповідачем підписано та скріплено печатками ОСОБА_3 №1/1 (а.с.91 том 1), яким засвідчено, що відповідач передав, а замовник прийняв проект документації. До листа від 29.06.2016 №77/1 відповідачем було надано не накладну, а акт №1/1, який за своєю формою та змістом відповідає накладній, тобто окремо накладна сторонами не складалась та не підписувалась.

19 липня 2016 року позивач звернувся до ДП "Укрдержбудекспертиза" з листом за вих. №01-22-2482, яким просив виконати експертизу кошторисної частини проектної документації проекту "Реконструкція огорожі складу паливно-мастильних матеріалів в ДА МА "Бориспіль" (а.с.92, том 1).

17 жовтня 2016 року ДП "Укрдержбудекспертиза" затверджено експертний звіт №00-1052-16/КД щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом "Реконструкція огорожі складу паливно-мастильних матеріалів в ДП МА "Бориспіль".

Як зазначено в п.6.5. договору остаточним погодженням проектної документації вважається оформлений Реєстр погодження робочого проекту.

Замовник погоджену проектну документацію подає до відповідного експертного органу, виконавець супроводжує проектну документацію при проходженні експертизи, а також виконує роботи по усуненню експертизи в частині, що стосується (п.6.6. договору).

Після отримання позитивного звіту у відповідному експертному органі виконавець передає замовникові 4 (чотири) виправлені паперові примірники проектної документації, а також їх електронну версію та скановану версію, про що складається і підписується друга накладна. Після підписання другої накладної оформлюється ОСОБА_3 здачі-приймання проектно-вишукувальної, науково-технічної продукції (п.6.9. договору).

Відповідно до п.6.10 договору замовник протягом 10 робочих днів з дати отримання ОСОБА_3 здачі-приймання проектно-вишукувальної, науково-технічної продукції зобовязаний направити виконавцю підписаний акт здачі-приймання проектно-вишукувальної, науково-технічної продукції або вмотивовану відмову від прийняття робіт.

Сторони домовились, що роботи вважаються прийнятими після підписання другої накладної про передачу проектної документації, отримання позитивного звіту відповідного експертного органу згідно чинного законодавства України та підписання сторонами ОСОБА_3 здачі-приймання проектно-вишукувальної, науково-технічної продукції (п.6.12 договору).

Оскільки строк виконання робіт за договором встановлено до 28.02.2016 включно, а акт №1/1, яким засвідчено, що відповідач передав, а замовник прийняв проект документації підписано сторонами 15 липня 2016 року, експертний звіт №00-1052-16/КД щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом "Реконструкція огорожі складу паливно-мастильних матеріалів в ДП МА "Бориспіль" затверджено лише 17 жовтня 2016 року ДП "Укрдержбудекспертиза", відповідач вважається таким, що прострочив виконання робіт.

Таким чином, відповідачем порушено строки виконання робіт, встановлені п.6.1. договору.

Невиконання відповідачем зобовязань за Договором по виготовленню та передачі позивачу проектної документації в установлений договором строк є причиною спору.

В силу приписів частини першої статті 193 Господарського кодексу України суб'єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Правовідносини, що виникли між позивачем та відповідачем на підставі укладеного між ними договору, є підрядними правовідносинами.

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу (ч. 1 ст. 837 ЦК України).

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 ст. 837 ЦК України).

Стаття 526 Цивільного кодексу України встановлює вимогу щодо виконання зобов'язань належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч. 1 ст. 530 ЦК України).

В строки, встановлені договором, відповідач свої зобов'язання не виконав.

У зв'язку з порушенням відповідачем умов договору позивач нарахував та просить стягнути пеню у сумі 53 029,65грн. за період з 14.03.2016 по 29.06.2016 та штраф у сумі 31 952,48грн.

Згідно ст. 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання.

Згідно з ч. 1 ст. 199 ГК України виконання господарських зобов'язань забезпечується заходами захисту прав та відповідальності учасників господарських відносин, передбаченими цим Кодексом та іншими законами. До відносин щодо забезпечення виконання зобов'язань учасників господарських відносин застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України.

Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (cт.610 Цивільного кодексу).

У частині першій статті 230 Господарського кодексу України поняття "неустойка" вживається як різновид штрафних санкцій. Господарський кодекс України не містить визначення штрафу і пені, як не містить і обмежень щодо застосування пені як санкції за порушення лише грошових зобовязань.

Господарським кодексом України закріплено право сторін на власний розсуд формулювати умову договору про штрафні санкції (з дотриманням правил ч.1 ст. 231), їх розмір, спосіб обчислення, підстави застосування, співвідношення із збитками.

Відповідальність сторін за невиконання чи неналежне виконання зобовязань за договором передбачена розділом 8 договору.

Так, згідно п.8.3 договору у разі порушення строку виконання робіт, зазначеного у п.6.1. договору та/або терміну виправлення недоліків, зазначених п.6.5. та 6.7. договору, перші 14 календарних днів виконавець сплачує замовнику пеню у розмірі 50 облікової ставки НБУ від ціни робіт, строк виконання яких порушено за кожний день прострочення.

За порушення строку виконання робіт, зазначеного у п.6.1. договору та/або терміну виправлення недоліків, зазначених п.6.5. та 6.7. договору, понад 14 календарних днів, починаючи з 15 календарного дня, виконавець сплачує замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від ціни робіт, строк виконання яких порушено за кожний день прострочення (п.8.3. договору).

За пунктом 8.10. договору, у разі застосування пені та/або штрафу сторона, яка допустила порушення зобовязання за договором, повинна сплатити суму пені та/або штрафу на підставі окремо виставленого, у кожному випадку рахунку. Оплата рахунку проводиться стороною, яка допустила порушення зобовязання за договором протягом 15-ти банківських днів з дати їх виставлення. Рахунок на оплату пені та/або штрафу направляється стороні, яка допустила порушення зобовязання за договором, факсимільним звязком, з подальшим направленням оригіналу рахунку із супровідним листом поштою (рекомендованим з повідомленням) на адресу, що вказана в договорі.

Пунктом 8.4. договору передбачена відповідальність виконавця за порушення строку виконання робіт, вказаного в п.6.1. договору, терміну виправлення недоліків, зазначених у п.6.5., 6.7. договору, понад 30 календарних днів. У разі виявлення цих порушень виконавець додатково сплачує замовникові штраф у розмірі 7% від ціни договору

Наведені положення щодо сплати пені та штрафу за порушення строків виконання робіт узгоджуються з приписами частини 2 статті 231 ГК України, відповідно до якої у разі, якщо порушено господарське зобов'язання, в якому хоча б одна сторона є суб'єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов'язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов'язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення умов зобов'язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг); за порушення строків виконання зобов'язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

У даному випадку позивач є суб'єктом господарювання, що належить до державного сектору економіки.

Позивач нарахував пеню за перші 14 календарних днів прострочення виконання зобовязання за період прострочки з 29.02.2016 по 13.03.2016 у сумі 1 920,64грн., направив на адресу відповідача лист від 28.03.2016 №01-22-978 про необхідність сплати нарахованої пені (а.с.31, т.1) та рахунок фактуру №12/20 від 28.03.2016 (а.с.32, т.1). Відповідач перерахував грошові кошти у сумі 1 920,64грн. в рахунок погашення пені.

Також позивачем нараховано пеню за прострочення виконання робіт понад 14 календарних днів у сумі 9 328,83грн. за період з 14.03.2016 по 30.03.2016 (п.8.3. договору) та за порушення строків виконання робіт понад 30 календарних днів штраф у розмірі 7% від ціни договору у сумі 31 952,48грн. Листом від 08.04.2016 №01-22-1129 позивач просив відповідача сплатити зазначені пеню та штраф на його поточний рахунок (а.с.33, т.1).

Листом від 19.05.2016 №01-22-1610 позивач просив відповідача сплатити нараховану пеню за порушення зобовязань понад 14 календарних днів за період з 31.03.2016 по 16.05.2016 у сумі 23 920,71грн. (а.с.35, т.1).

Супровідним листом від 01.08.2016 №01-22-2692 позивач повідомив відповідача про нарахування пені за порушення зобовязань понад 14 календарних днів за період з 17.05.2016 по 29.06.2016 та надіслав на його адресу рахунок фактуру на суму 19 780,11грн.

Також, на адресу відповідача 02.06.2016 за вих. №35-28/5-24 позивачем направлена претензія про стягнення штрафних санкцій у сумі 41 281,31грн. (а.с.40-43, том 1), яка отримана відповідачем 14.06.2016, а.с.44 том 1.

Враховуючи, що строк виконання робіт 28.02.2016 включно, а за перші 14 календарних днів прострочки (по 13.03.2016) відповідач сплатив пеню самостійно на підставі виставленого позивачем рахунка на оплату і позивач за цей період стягнення пені не заявляє, суд вважає, що обчислення пені відповідно до пункту 8.3. договору у розмірі подвійної облікової ставки НБУ має починатися з 14.03.2016 та нараховуватися по 28.06.2016 включно на суму 456 464,00грн. Таким чином пеня на суму 456 464,00грн. за період прострочки з 14.03.2016 по 28.06.2016 (день здачі проектної документації не вважається днем прострочки) (107 днів прострочки) складає 52618,08грн. Отже, вимога про стягнення пені підлягає задоволенню у сумі 52 618,08грн.

Що стосується штрафу, то позивачем розрахунок штрафу здійснено правильно: 456 464,00грн. х7%= 31 952,48грн.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню частково у сумі 84 570,56грн. (52 618,08грн. (пеня) + 31 952,48грн. (штраф)).

Разом з тим, ст. 83 Господарського процесуального кодексу України надає право суду у виняткових випадках зменшувати розмір штрафу, який підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов'язання.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 83 Господарського процесуального кодексу України господарський суд, приймаючи рішення, має право зменшувати у виняткових випадках розмір неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов'язання.

Вирішуючи, в тому числі й з власної ініціативи, питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов'язання (пункт 3 статті 83 Господарського процесуального кодексу України), господарський суд повинен об'єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов'язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов'язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов'язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов'язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо. У зазначеній нормі Господарського процесуального кодексу України йдеться про можливість зменшення розміру саме неустойки (штрафу, пені), а тому вона не може застосовуватися у вирішенні спорів, пов'язаних з відшкодуванням сум збитків та шкоди (стаття 22, глава 82 Цивільного кодексу України).

Крім того, ця процесуальна норма може застосовуватись виключно у взаємозв'язку (сукупності) з нормою права матеріального, яка передбачає можливість зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), а саме частиною третьою статті 551 Цивільного кодексу України і статтею 233 Господарського кодексу України. Якщо відповідні санкції застосовуються не у зв'язку з порушенням зобов'язання, а з інших передбачених законом підстав (наприклад, за порушення вимог конкурентного законодавства), їх розмір не може бути зменшено судом.

У резолютивній частині судового рішення зазначається про часткове задоволення позову і розмір суми неустойки, що підлягає стягненню (п. 3.17.4. постанови пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 (із змінами та доповненнями) "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

Частиною першою статті 233 Господарського кодексу України передбачено, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Згідно з частиною третьою статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Суд також оцінює спірні обставини у справі з урахуванням вимог чинного законодавства щодо порядку і основних засад як встановлення так і виконання господарсько-правових зобов'язань.

Так, згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

За частиною третьою статті 509 Цивільного кодексу України зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Відповідно до статті 6 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 Цивільного кодексу України).

За частиною третьою статті 13 Цивільного кодексу України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Таким чином, вимога щодо врахування принципів розумності та справедливості є прямою вимогою закону до договору та до реалізації законних прав за наслідками порушення однією із сторін умов договору. Зокрема, сума неустойки (штрафу, пені), яка передбачається в договорі, має бути розумною, адекватною, співрозмірною у порівнянні з характером допущеного порушення і виконувати своє основне призначення за правовою природою - забезпечення виконання договірних зобов'язань.

Здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, суд забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України (ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Суд приймає до уваги причини неналежного виконання зобов'язання відповідачем, та те, що станом на час розгляду справи роботи виконані повністю.

З урахуванням викладеного законним і справедливим буде зменшення пені та штрафу, які підлягають стягненню з відповідача, на 50%, що у грошовій величині складає 42 285,28грн. (26 309,04грн. (пеня) + 15 876,24грн. (штраф)).

Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сума 42 285,28грн.

Суд відхиляє доводи відповідача, що строки виконання робіт не порушені. Відповідно до п.6.1. договору відповідач зобовязаний якісно виконати роботи протягом 60 календарних днів після перерахування позивачем авансу на розрахунковий рахунок відповідача. В строк виконання робіт (60 календарних днів) не входить термін погодження проектної документації у замовника та проходження експертизи у відповідних експертних органах. Між тим, як вбачається з матеріалів справи проектна документація була передана позивачу за актом приймання-передачі проектної документації 03.11.2015. Проектна документація не містила том 10, надана в одному примірнику без електронну версії проектної документації (у форматі PDF (Portable Document Format) для текстової, графічної, табличної, ілюстративної частин проекту та у форматі програмного комплексу.

23 листопада 2015 року позивачем був підготовлений лист №23-10 1630 від 23.11.2015 (а.с.63 том 1), яким надана відповідь начальнику служби будівництва та ГЗ ОСОБА_3 щодо результатів розгляду проектної документації та повідомлено про її невідповідність технічним умовам на систему відеонагляду від 18.11.2014 за 393-25-21. Отримання цього листа відповідач не заперечує, однак посилається на відсутність встановлених позивачем та погоджених з відповідачем строків усунення недоліків. Відповідач вважає, що направлення у листопаді 2015 року частини проектної документації на адресу позивача перериває встановлений пунктом 6.1. договору строк виконання робіт. Суд погоджується з доводами відповідача, що лист №23-10 1630 від 23.11.2015 не містить строків усунення виявлених недоліків по проектній документації, яка передана за актом приймання-передачі 03.11.2015. Проте, оскільки роботи відповідачем розпочаті ще в листопаді, тобто до отримання авансового платежу, від дати отримання якого і проводиться відлік строку на виконання робіт, зауваження на проектну документацію відповідачем отримані до перерахування авансового платежу, суд вважає правильним обчислювати строк виконання робіт з дати отримання авансового платежу. В зазначений в договорі строк роботи відповідачем виконані не були. Жодних дій по узгодженню проектної документації після її отримання від позивача з виявленими та зазначеними у листі від 23.11.2015 недоліками, які надали б можливість зарахувати термін погодження проектної документації у замовника до строку виконання робіт, передбаченого п.6.1. договору, відповідачем не надано.

Робочий проект було направлено на адресу позивача 31.03.2016, тобто після закінчення 60-ти денного календарного строку з дня перерахування авансового платежу (авансовий платіж було перераховано відповідачу 30.12.2015, строк виконання робіт з урахуванням наведених у п.6.1. положень є таким, що настав 28.02.2016).

Таким чином, процедура погодження робочого проекту, підписання першої та другої накладних, Реєстру погодження робочого проекту та акту приймання-передачі виконаних робіт відбулася за межами строку, встановленого договором для виконання робіт.

З огляду на викладене вище, суд відхиляє решту доводів відповідача.

Відповідно до ст.49 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати покладаються на відповідача у сумі 1 371,33 грн.

Керуючись ст.ст. 1, 33, 34, 43, 44, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "АВ-Консалтинг" (50065, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Революційна, буд.23, ) на користь Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" (08307, Київська область, м. Бориспіль, Міжнародний аеропорт "Бориспіль", ) пеню у сумі 26 309,04грн., штраф у сумі 15 876,24грн., витрати, повязані зі сплатою судового збору у сумі 1 371,33грн., про що видати наказ.

В решті позовних вимог відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його підписання.

Суддя Н.М.Євстигнеєва

Повне рішення складено, - 02.12.2016