ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2016р. Справа №914/2500/16

За позовом: Підприємства обєднання громадян ОСОБА_1 спортивно-культурний центр Шахової асоціації незрячих України «Орієнтир», м. Львів

до відповідача: Публічного акціонерного товариства «Львівобленерго», м. Львів

про: визнання недійсним та скасування рішення комісії, визнання неправомірними дій відповідача по припиненню подачі електроенергії,

Суддя Король М.Р.

За участю представників:

від позивача: ОСОБА_2 представник (довіреність №190902 від 19.09.2016р.); ОСОБА_3 керівник;

від відповідача: ОСОБА_4 представник (довіреність №112-7888 від 22.12.2014р.).

В судовому засіданні 28.11.2016 року оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суть спору:

позов заявлено Підприємством обєднання громадян ОСОБА_1 спортивно-культурним центром Шахової асоціації незрячих України «Орієнтир» (м. Львів) до Публічного акціонерного товариства «Львівобленерго» (м. Львів) про визнання недійсним та скасування рішення комісії, визнання неправомірними дій відповідача по припиненню подачі електроенергії.

Ухвалою суду від 30.09.2016 року порушено провадження у справі. Розгляд судової справи призначено на 13.10.2016 року. Вимоги до сторін висвітлено в зазначеній ухвалі, в тому числі визнано обовязковою участь повноважних представників сторін в судове засідання.

Представники позивача в судове засідання 13.10.2016 року прибули, вимоги ухвали суду від 30.09.2016 року не виконали, з клопотаннями та заяви не зверталися.

Відповідач участь повноважного представника в судовому засіданні не забезпечив, вимог ухвали суду від 30.09.2016 року не виконав, через відділ автоматизованого документообігу та обробки інформації подав клопотання (вх. №40581/16 від 11.10.2016р.) про відкладення розгляду справи.

Представники позивача проти відкладення розгляду справи не заперечили.

Розгляд справи відкладено на 27.10.2016 року.

Представники позивача в судове засідання 27.10.2016 року прибули, подали клопотання (вх. №42846/16 від 27.10.2016р.) про долучення документів до матеріалів справи.

Представник відповідача в судове засідання прибув, подав відзив на позовну заяву (вх. №42838/16 від 27.10.2016р.).

В судовому засіданні оголошено перерву до 03.11.2016 року.

Представники позивача в судове засідання 03.11.2016 року прибули, подали клопотання (вх. №43875/16) про долучення документів до матеріалів справи.

Представник відповідача в судове засідання прибув, 02.11.2016 року через відділ автоматизованого документообігу та обробки інформації подав клопотання (вх. №43741/16) про долучення до матеріалів справи міні DVD+RV диск з відеофіксацією порушення ПКЕЕ до акту про порушення №027919 від 11.03.2016 року.

В судовому засіданні оголошено перерву до 10.11.2016 року.

Представники позивача в судове засідання 10.11.2016 року прибули, з клопотаннями та заявами не зверталися.

Представник відповідача в судове засідання прибув, 08.11.2016 року через відділ автоматизованого документообігу та обробки інформації подав додаткове пояснення (вх. №44314/16) до відзиву на позовну заяву.

В судовому засіданні оголошено перерву до 14.11.2016 року.

Представники позивача в судове засідання 14.11.2016 року прибули.

Представник відповідача в судове засідання прибув, через відділ автоматизованого документообігу та обробки інформації подав клопотання (вх. №45504/16 від 14.11.2016р.) про долучення копії платіжного доручення №1083 від 10.11.2016 року та пояснення (вх. №5400/16 від 14.11.2016р.) щодо призначення судово-електротехнічної експертизи.

В судовому засіданні оголошено перерву до 15.11.2016 року.

Представники позивача в судове засідання 15.11.2016 року прибули, через відділ автоматизованого документообігу та обробки інформації подали клопотання (вх. №45687/16 від 15.11.2016р.) про фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та клопотання (вх. №45681/16 від 15.11.2016р.) про видачу копій відеоматеріалів.

Представник відповідача в судове засідання прибув, з клопотаннями та заявами не звертався.

В судовому засіданні оголошено перерву до 28.11.2016 року.

Представники позивача в судове засідання 28.11.2016 року прибули, проти проведення судової експертизи заперечили, позовні вимоги підтримали, з клопотаннями та заявами не зверталися.

Представник відповідача в судове засідання прибув, подав клопотання про долучення документів до матеріалів справи, котре зареєстровано відділом автоматизованого документообігу та обробки інформації за вх. №47601/16.

Враховуючи те, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності, обовязок доказування згідно ст.33 ГПК України покладається на сторони, беручи до уваги заперечення позивача щодо проведення судової експертизи у даній справі, суд прийшов до висновку, про розгляд справи за наявними у ній матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, повно та об'єктивно дослідивши докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

04.10.2013 року між Публічним акціонерним товариством «Львівобленерго» (далі по тексту Постачальник) та Підприємством обєднання громадян ОСОБА_1 спортивно-культурним центром Шахової асоціації незрячих України «Орієнтир» (далі по тексту Споживач) укладено договір на постачання електричної енергії №52114 (далі по тексту Договір), відповідно до п.1.1. котрого Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача з приєднаною потужністю зазначеною в додатку №9 «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії», а Споживач оплачує вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору. Точка продажу електричної енергії зазначена в додатку №6 «Однолінійна схема».

Відповідно до п.2.1. Договору, під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобовязуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі ПКЕЕ).

Згідно пункту 3.1.4. Договору, Постачальник має право вимагати відшкодування збитків, завданих Постачальнику внаслідок порушення Споживачем умов цього Договору.

Відповідно до п.4.2.3. Договору, Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до ОСОБА_2 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (далі ОСОБА_2), у разі таких дій Споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 4.4. Договору встановлено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін Договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в акті робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Згідно з п. 7.1. Договору, облік електроенергії, спожитої Споживачем та (або) субспоживачами, приєднаними до електричних мереж Споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення Споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються Постачальником шляхом розрахунку згідно з вимогами додатка «Порядок розрахунків».

Цей Договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2013 року. Договір вважається щоразу продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії Договору жодною із Сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (п.9.4. Договору).

Договір продовжував свою дію на кожен наступний календарний рік та є чинним станом на момент розгляду даної справи, що не заперечувалося представниками сторін.

11.03.2016 року за наслідками перевірки приладу обліку (лічильника НІК 2303АРК1, №0167615) представниками ПАТ «Львівобленерго» - ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 ОСОБА_8, за участю ОСОБА_9, складено Акт про порушення №027919 (далі по тексту Акт про порушення ПКЕЕ), в якому зазначено, що перевіркою користування електричною енергією за адресою: вул. Ткацька, 31, м. Львів виявлено порушення, яке полягало в діях Споживача, які призвели до зміни показів приладу обліку, а саме встановлення на прилад обліку пристроїв зовнішнього впливу (генератора електромагнітного випромінювання), при підключеному навантаженні внаслідок дії встановленого пристрою зовнішнього впливу лічильник не здійснював облік електроенергії (показ лічильника не змінювався), що є порушенням п.6.40,10,2 ПКЕЕ.

Роботу випромінюваного пристрою зафіксовано на частоті 545 мГц за допомогою аналізатора сигналу HF-6080V4, частотоміру SC-1 Plus.

Відповідно до п.9. Акту про порушення ПКЕЕ, прилад обліку знятий, укладений у сейфпакет №В00012976 та вилучений представниками відповідача, замінений при перевірці.

До вказаного Акту про порушення ПКЕЕ додано схему підключення електроустановки Споживача, сейфпакет №В00012976, фото та відеофіксацію порушень ПКЕЕ

Разом з тим, як вбачається із вищевказаного акту, представник Споживача підписати Акт про порушення ПКЕЕ відмовився, однак жодних пояснень чи зауважень до змісту акту не подав, мотиви своєї відмови від підписання акту не вказав.

30.03.2016 року відбулось засідання комісії відповідача з розгляду актів про порушення ПКЕЕ СО, на якому комісія, розглянувши Акт про порушення ПКЕЕ, на підставі ПКЕЕ та «ОСОБА_2 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» вирішила провести нарахування обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії за період з дати останнього контрольного огляду 25.12.2015 року, виходячи із дозволеної потужності та години роботи обладнання згідно договору. Вищевказане рішення комісії оформлено протоколом №027919-ЛОЕ.

Копію протоколу №027919-ЛОЕ засідання комісії ПАТ «Львівобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією від 30.03.2016 року, розрахунок обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості та рахунок №32-027919-ЛОЕ вручено 24.05.2016 року повноважному представнику Споживача ОСОБА_9

Повідомленням №ЗО-03044 від 05.09.2016 року відповідач попередив позивача про припинення подачі електроенергії з 19.09.2016 року, у випадку непогашення впродовж 2 банківських днів заборгованості згідно з актом про порушення ПКЕЕ.

Листом №190901 від 19.09.2016 року позивач заперечив щодо припинення електропостачання.

Проте, враховуючи нездійснення позивачем оплати недоврахованої енергії, відповідачем було припинено електропостачання.

Враховуючи наведене, позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсним та скасування рішення комісії ПАТ «Львівобленерго» із розгляду актів про порушення правил, яке оформлено протоколом №027919-ЛОЕ від 30.03.2016 року та визнання неправомірними дій відповідача по припиненню подачі електроенергії, зокрема, з наступних підстав:

- позивач заперечує проти використання ним генератора зовнішнього впливу, оскільки відповідач при складанні вищевказаного акту не повідомив позивача та не запросив його представника для складання такого акту;

- зазначення в акті представником позивача ОСОБА_9 не відповідає дійсності, оскільки такий не був наділений відповідними правами позивачем;

- розкрадання електроенергії не є доведеним;

- відключення електропостачання є незаконним, оскільки акт про порушення ПКЕЕ №027919 від 11.03.2016 року не погоджено позивачем;

- відповідачем неправильно нараховано розмір відшкодування.

Відповідач проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву (вх. №42838/16 від 27.10.2016р.), додаткових поясненнях до відзиву (вх. №44314/16 від 08.11.2016р.), зокрема, з наступних підстав:

- за результатами перевірки, під час котрої проводилась фото- та відео фіксація порушення, представниками відповідача у відповідності до п.6.41 ПКЕЕ складено Акт про порушення, котрий є дійсним, а відтак комісією з розгляду актів про порушення ПКЕЕ підставно визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії;

- ОСОБА_9 був належним представником позивача при складанні Акту про порушення ПКЕЕ;

- розрахунок вартості та обсягу необліковної електричної енергії, на підставі Акту порушення ПКЕЕ, проведено вірно, оскільки останній контрольний огляд перед складанням вищевказаного акту проведено 25.12.2015 року;

- оскільки позивачем надано відповідачу копію позовної заяви вже після закінчення 10 робочих днів з дня вручення протоколу, а нарахована вартість недоврахованої електричної енергії так і не була сплачено, то підстав не припиняти електропостачання не було, відтак таке припинення було здійснено відповідачем у відповідності до п.7.5. ПКЕЕ.

Оцінивши подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про електроенергетику» (надалі - Закон) споживачами є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують електричну енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Згідно ст.26 Закону, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч.1 ст.277 ГК України, абоненти користуються енергією з додержанням правил користування енергією відповідного виду. Відповідно до п.6.40 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.96 № 28 (надалі - ПКЕЕ), у разі виявлення пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до ОСОБА_2 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.06 №562.

Згідно п.6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Зазначене нормативне положення містить способи захисту прав як споживача, так і постачальника електричної енергії. Так, якщо споживач не погоджується зі змістом акту, він робить про це зауваження в самому акті. Втім, і постачальник енергії має засоби для захисту своїх прав, у випадку, якщо споживач відмовляється від підпису акту (рівно, як і не надає доказів своїх повноважень, або відмовляється назвати своє прізвище та/або посаду, або від участі у проведенні перевірки) - ПКЕЕ передбачають дійсність акту про порушення, якщо він підписаний трьома представниками постачальника (аналогічна позиція викладена в постановах ВГСУ від 19.02.2015 року у справі №902/598/14, від 17.08.2016 року у справі №916/4691/15).

В даному випадку Акт про порушення ПКЕЕ підписали чотири представники відповідача (ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 ОСОБА_8В.), тому суд приходить до висновку, що такий є належним доказом наявності порушення ПКЕЕ з боку позивача. Законодавством не наділено електропостачальну організацію іншими засобами доведення факту порушення ПКЕЕ споживачем (у випадку, якщо представник не називає свого прізвища та посади, не надає доказів своїх повноважень), як лише підписи трьох осіб на акті про порушення ПКЕЕ (аналогічна позиція викладена в постановах ВГСУ від 22.10.2015 року у справі №902/598/14, від 31.05.2016 року у справі №923/1861/15, від 12.07.2016 року у справі №907/1181/15).

Враховуючи наведене вище, відсутність повноважень на підписання зі сторони ОСОБА_9 Акту про порушення ПКЕЕ, не є підставою вважати відсутнім порушення ПКЕЕ позивачем, з огляду на той факт, що вищевказаний акт було підписано більш, ніж трьома представниками електропостачальної організації (відповідача у справі).

Крім того, згідно довідки позивача від 27.10.2016 року (котра міститься в матеріалах справи), позивач «не уповноважував на будь яке підписання ОСОБА_9». Проте в матеріалах справи також наявна, видана позивачем довіреність №170501 від 17.05.2016 року, відповідно до котрої ОСОБА_9 надано право отримати у відповідача документи для позивача та підписати необхідні для цього документи.

Також, суд звертає увагу на те, що з Акту про порушення ПКЕЕ не вбачається, що особа, присутня при складенні акту ОСОБА_9, попередила представників відповідача, що вона не уповноважена бути присутнім при проведенні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕ (на аналогічну обставину звернув увагу і ВГСУ у постанові від 20.10.2015 року у справі №908/2340/14). Будь-яких зауважень до складеного акту, в тому числі з цього приводу, в п. 10 вказаного акту не зазначено, крім того, ОСОБА_9 разом із керівником позивача, як представники позивача, були присутніми на засіданні комісії з розгляду Акту про порушення ПКЕЕ.

Водночас, суд зауважує, що представникам відповідача не було підстав сумніватися в повноваженнях ОСОБА_9, оскільки він допустив їх до перевірки, чого не може зробити неуповноважена особа (аналогічна позиція викладена у постанові ВГСУ від 01.11.2012 у справі №7/5005/4580/2012).

У постанові від 16.02.2015 року у справі №918/851/13 Вищий господарський суд України зазначив, що дефекти акту не можуть спростовувати факту порушення, якщо він знайшов своє підтвердження в сукупності інших доказів, наприклад, в акті експертизи, протоколі засідання комісії тощо.

Факт порушення ПКЕЕ підтверджується також протоколом засідання комісії №32-027919-ЛОЕ від 30.03.2016 року, відеофіксацією порушення та схемою підключення електроустановки Споживача, що є додатками до Акту про порушення ПКЕЕ.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що доводи позивача щодо невикористання ним генератора зовнішнього впливу не підтверджено належними доказами, правові підстави вважати непідтвердженим факт порушення позивачем ПКЕЕ відсутні.

Згідно приписів статті 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

Частиною 1 статті 236 ГК України встановлено види оперативно-господарських санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно - господарські санкції (частина 2 статті 236 ГК України).

Згідно частини 1 статті 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання.

Згідно п.3.2 ПКЕЕ, відповідальність за технічний стан засобів обліку несе та організація, на балансі якої вони перебувають, або організація, яка здійснює їх експлуатацію на підставі відповідного договору.

Відповідно до п.3.3ПКЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно ч.4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 08.02.2006р. № 122 «Про затвердження порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії», обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

Відповідно до п.6.42 ПКЕЕ, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до листа НКРЕ від 05.10.2012р. питання щодо визначення алгоритму розрахунку обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії відповідно до ОСОБА_2 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006р. № 562, та достатності вихідних даних, зазначених в акті про порушення, для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитків внаслідок порушення Правил та/або умов договору вирішується під час розгляду акта про порушення на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що факт вчинення позивачем правопорушення у сфері електроенергетики підтверджений належними доказами та є доведеним, а тому застосування відповідачем оперативно-господарської санкції до позивача у вигляді нарахування вартості недоврахованої електричної енергії є правомірним та таким, що не суперечить умовам Договору, ПКЕЕ, ОСОБА_2 та приписам статей 235-237 ГК України.

Щодо доводів позивача про неправильний розрахунок оперативно-господарської санкції, суд зазначає наступне.

У Акті про порушення ПКЕЕ зафіксовано порушення, котре полягало в діях Споживача, які призвели до зміни показів приладу обліку, а саме встановлення на прилад обліку пристроїв зовнішнього впливу (генератора електромагнітного випромінювання), при підключеному навантаженні внаслідок дії встановленого пристрою зовнішнього впливу лічильник не здійснював облік електроенергії (показ лічильника не змінювався), що є порушенням п.6.40,10,2 ПКЕЕ.

У даному випадку в позивача було виявлено пристрій, що занижує покази приладу (генератор електромагнітного випромінювання), котрий блокує роботу приладу обліку; вплив на роботу приладу обліку генератором електромагнітного випромінювання не викликає фізичних та хімічних змін в матеріалах, з яких виготовляється прилад обліку; в результаті вищевказаного впливу не відбувається пошкодження приладу обліку та після вимкнення живлення у генератора електромагнітного випромінювання метрологічні характеристики приладу обліку відповідають встановленим для нього нормованим метрологічним характеристикам, тобто не залишається будь-яких слідів використання такого генератора.

Враховуючи те, що відповідно до пп.3 п.2.1. Методики, Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо), вказане порушення ПКЕЕ, з врахування перелічених вище ознак, котре зафіксовано Актом про порушення ПКЕЕ, відноситься до інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку.

Крім того, згідно з п.2.1. Методики, у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку, факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства.

Відповідно до п. 3.1. Методики, факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Враховуючи, що дане порушення ПКЕЕ не є фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку, відтак не потребує проведення експертизи для підтвердження факту порушення, крім того факт втручання споживача в роботу приладів обліку не може бути підтверджений експертизою, оскільки вплив на роботу приладу обліку генератором електромагнітного випромінювання не викликає фізичних та хімічних змін в матеріалах, з яких виготовляється прилад обліку; в результаті вищевказаного впливу не відбувається пошкодження приладу обліку та після вимкнення живлення у генератора електромагнітного випромінювання метрологічні характеристики приладу обліку відповідають встановленим для нього нормованим метрологічним характеристикам, тобто не залишається будь-яких слідів використання такого генератора.

Судом встановлено, що нарахування позивачу суми вартості недоврахованої електроенергії здійснювалось ПАТ «Львівобленерго» на підставі пп. «в» п.2.5 ОСОБА_2, згідно якого у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї ОСОБА_2, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (w, кВт./год.) визначається за формулою W доб = P · t доб · K в (2.4), де: P - потужність (кВт), визначена як дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, зокрема, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність).

Враховуючи вищевказане, використання при здійсненні розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії показника дозволеної до використання потужності (100кВт), яка визначена Договором, є доцільним та обґрунтованим, оскільки згідно з пунктом 5 Акта про порушення ПКЕЕ, паспортні дані на момент перевірки струмоприймачів відсутні; одночасне підключення наявних струмоприймачів на максимальну потужність не надано (аналогічна позиція викладена в постанова ВГСУ від 12.04.2016 року у справі №904/6754/15).

Крім того, у п.2.5. Методики зазначено, що за умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K = 0,75.

Враховуючи вищезазначений п.5 Акту про порушення ПКЕЕ та недосягнення згоди сторін, відповідачем при розрахунку недоврахованої електроенергії правомірно було застосовано коефіцієнт використання електрообладнання 0,75.

Відповідно до пункту 2.5 ОСОБА_2, зокрема, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї ОСОБА_2 (інші дії споживача, що призвели до зміни показів приладів обліку) кількість днів у періоді, за який має здійснюватись перерахунок (Дпер-, день) визначаються за формулою: Дпер=Дпор+Д усун-, де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі, коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Судом встановлено, що останній контрольний огляд приладу обліку (лічильника НІК 2303АРК1, №0167615, встановленого у позивача за адресою: вул. Ткацька, 31 у м. Львів) перед складанням Акту про порушення ПКЕЕ (11.03.2016р.), проведено 25.12.2015 року, про що складено відповідний акт (№602446 від 25.12.2015р.), копія котрого міститься в матеріалах справи, у зв'язку з чим комісією ПАТ «Львівобленерго» проведено розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії за період, що не перевищує періоду, що передбачений Методикою.

Перевіривши правильність розрахунку обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, суд приходить до висновку, що такий здійснено вірно, а відтак, відповідачем правомірно застосована оперативно-господарська санкція у розмірі 82909,46грн., котра оформлена протоколом №32-027919-ЛОЕ від 30.03.2016 року.

Відповідно до абз.1 п.6.42. ПКЕЕ, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

У абз.4 п.6.42. ПКЕЕ зазначено, що рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу.

Копію протоколу №027919-ЛОЕ засідання комісії ПАТ «Львівобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією від 30.03.2016 року, розрахунок обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, а також рахунок №32-027919-ЛОЕ вручено повноважному представнику Споживача ОСОБА_9 24.05.2016 року, що підтверджується підписом вищевказаної особи на рахунку-фактурі.

Згідно з абз. 5 та абз. 7 п.6.42. ПКЕЕ, споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку. У разі звернення споживача до суду щодо оскарження рішення комісії споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. На період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил обмеження та відключення електропостачання такого споживача, пов'язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється.

У даному випадку позивачем надано відповідачу копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви 21.09.2016 року, про що свідчить відтиск штаму відповідача із зазначенням вх.№09-7177 та відповідної дати.

Відповідно до пп.4 п.7.5. ПКЕЕ, постачальник електричної енергії (електропередавальна організація або основний споживач за погодженням постачальника електричної енергії) зобов'язаний, попередивши споживача не пізніше ніж за три робочих дні, припинити повністю або частково постачання йому електричної енергії (передачу або спільне використання технологічних електричних мереж), у тому числі на виконання припису представника відповідного органу виконавчої влади, у разі несплати за недовраховану електричну енергію, визначену відповідно до законодавства.

Повідомленням №ЗО-03044 від 05.09.2016 року відповідач попередив позивача про припинення подачі електроенергії з 19.09.2016 року.

Враховуючи вищенаведене, а також несплату позивачем вартості недоврахованої електричної енергії, відповідачем правомірно було припинено електропостачання.

Беручи до уваги вищенаведене, позовні вимоги не підлягають до задоволення з підстав їх необґрунтованості та безпідставності.

Відповідно до ст. 33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Згідно ст. 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.49 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на позивача.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 4, 33, 34, 35, 44, 49, 82-85 ГПК України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Повне рішення складено 05.12.2016 року.

Суддя Король М.Р.