РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.11.2016Справа №910/18688/16

За позовомДержавного підприємства «ЕНЕРГОРИНОК»
доПублічного акціонерного товариства «Київенерго»
простягнення 239 827,18 грн.
Суддя Демидов В.О.

Представники сторін:

від позивача:Деревинська О.М. (дов. №01/44-869Д від 01.02.2016 р.);
від відповідача:Павличенко В.В. (дов. №91/2016/03/30-2 від 30.03.2016 р.); Халимон С.В. (дов. №91/2016/10/26-3 від 26.10.2016 р.);

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «ЕНЕРГОРИНОК» звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про стягнення штрафу у розмірі 239 827,18 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що в порушення умов укладеного між сторонами Договору №4721/01 від 30.05.2008 р. відповідачем прострочено виконання зобов'язання з розрахунків за поставлену позивачем електричну енергію, у зв'язку з чим позивач на підставі п. 6.3.2 Договору нарахував штраф у розмірі 0,05% від неоплаченої суми, який відповідачем у добровільному порядку оплачений не був. Враховуючи зазначене, позивач вирішив звернутись до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.10.2016 р. порушено провадження у справі №910/18688/16, розгляд справи призначено на 27.10.2016 р.

24.10.2016 р. представником позивача через загальний відділ суду подано витребувані судом документи.

Представником відповідача в судовому засіданні 27.10.2016 р. на виконання вимог ухвали господарського суду міста Києва про порушення провадження у справі №910/18688/16 від 13.10.2016 р. подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи, а також клопотання б/н від 27.10.2016 р. про зменшення розміру штрафу до 10%, що складає 23 982,71 грн., мотивоване важким фінансовим становищем, яке склалося у теперішній час на його підприємстві.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 27.10.2016 р. у зв'язку із необхідністю витребування доказів по справі, розгляд справи відкладено на 24.11.2016 р.

14.11.2016 р. представником позивача через загальний відділ суду було подано заперечення на клопотання відповідача про зменшення штрафних санкцій.

Представники позивача та відповідача в судове засідання 24.11.2016 р. з'явились, надали усні пояснення по справі.

Крім того, представником відповідача в судовому засіданні 24.11.2016 р. було подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

В судовому засіданні 24.11.2016 р. оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва встановив такі фактичні обставини.

30.05.2008 між ДП «ЕНЕРГОРИНОК» (далі - ДПЕ) та Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» (далі - ЕК) було укладено Договір №4721/01 (далі за текстом - Договір), відповідно до п. 2.1 якого ДПЕ зобов'язується продавати, а ЕК зобов'язується купувати електроенергію та здійснювати її оплату відповідно до умов цього Договору.

Пунктом 3.2 Договору передбачено, що ДПЕ продає, а ЕК купує електричну енергію в точках поставки на межі балансової належності електричних мереж, що визначені в акті розмежування балансової належності електричних мереж і експлуатаційної відповідальності (додаток 4 до цього Договору), в обсягах, які визначаються згідно з розділом 4 Договору.

Середньозважена за розрахунковий місяць оптова ринкова ціна на купівлю електроенергії ЕК у ДПЕ розраховується відповідно до Правил ОРЕ на підставі щоденних погодинних обсягів купівлі електроенергії ЕК у ДПЕ, які визначаються відповідно до п. 4.2 Договору (п. 3.4 Договору).

Положенням п. 4.1 Договору сторони передбачили, що ЕК надає до ДПЕ повідомлення про замовлене добове (по годинах) та місячне (по годинах) споживання електроенергії, повідомлення на замовлений місячний обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ, а також інформацію про замовлений обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ по всіх постачальниках електроенергії на території ліцензованої діяльності ЕК.

Згідно з п. 4.1.1 Договору повідомлення про добове (по годинах) споживання електроенергії надається ЕК електронною поштою на адресу ДПЕ до 9-ї години дня, попереднього до розрахункового.

Повідомлення про місячне (по годинах) споживання електроенергії надається ЕК електронною поштою на адресу ДПЕ до 25 числа місяця, попереднього до розрахункового.

Повідомлення на замовлений місячний обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ надається ЕК до ДПЕ факсимільним зв'язком за підписом керівника та головного бухгалтера ЕК і скріплене печаткою ЕК. Оригінал наданого повідомлення надсилається ЕК рекомендованим листом протягом трьох діб. В повідомленні про місячні обсяги купованої електроенергії обов'язково зазначається замовлений обсяг електроенергії (кВт год.) на місяць в цілому та вартість замовленого обсягу купівлі електроенергії (грн.), а також розміри оплати по декадах або етапах. Вартість замовленого обсягу купівлі електроенергії розраховується за встановленою НКРЕ прогнозною оптовою ринковою ціною з урахуванням встановленої НКРЕ суми місячного обсягу дотацій для компенсації втрат ЕК від здійснення постачання електричної енергії за регульованим тарифом, а також з урахуванням встановлених НКРЕ вирівнювальних націнок (знижок) для коригування платежу ЕК у зв'язку із застосуванням єдиних роздрібних тарифів на електроенергію для кожного із класів споживачів, крім населення, на території України. Розмір оплати по декадах або етапах визначається відповідно до п. 6.3 або п. 6.14-6.18 цього Договору. В разі визначення оплати за п. 6.14-6.18 Договору, в повідомленні у графі останнього етапу розмір оплати записується словами - «по факту».

Повідомлення на замовлений місячний обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ надається до ДПЕ наступного дня після прийняття постанов НКРЕ, що встановлюють вищезгадані суми місячних обсягів дотацій та вирівнювальні націнки (знижки) на розрахунковий період.

Згідно з п. 6.1 Договору, оплату за куплену електроенергію ЕК здійснює відповідно до ІВКОР грошовими коштами, що перераховуються на поточні рахунки із спеціальним режимом використання ДПЕ з поточних рахунків із спеціальним режимом використання ЕК, відкритих відповідно до чинних нормативно-правових актів України, які регулюють порядок розрахунків за електроенергію, а також з інших рахунків ЕК.

Відповідно до п. 6.2 Договору перерахування коштів ЕК за куплену у ДПЕ електроенергію здійснюються кожного банківського дня розрахункового місяця з урахуванням умов пункту 6.3 і зараховується сторонами як оплата за електричну енергію, куплену ЕК у ДПЕ у цьому місяці з урахуванням умов п. п. 6.4 та 6.5 цього Договору та окремих рішень Кабінету Міністрів України.

Пунктом 6.3 Договору передбачено, що 11-го, 21-го та останнього числа розрахункового місяця ДПЕ перевіряє суму, що надійшла на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ДПЕ, як оплата ЕК електричної енергії, купленої за першу другу та третю декаду місяця відповідно.

Розмір оплати ЕК за першу декаду визначається шляхом множення 30% замовленого місячного споживання електроенергії і відповідно за другу декаду - 30% та за третю декаду - 40% на прогнозну оптову ринкову ціну, затверджену постановою НКРЕ з урахуванням суми місячного обсягу дотацій для компенсації втрат ЕК від здійснення постачання електричної енергії за регульованим тарифом згідно постанови НКРЕ, що встановлює суму дотацій, а також з урахуванням встановлених НКРЕ вирівнювальних націнок (знижок) для коригування платежу ЕК у зв'язку із застосуванням єдиних роздрібних тарифів на електроенергію для кожного із класів споживачів, крім населення, на території України.

В разі здійснення корегування замовленого місячного обсягу купівлі електроенергії розмір оплати за третю декаду визначається відповідно до пункту 4.15.1 Договору.

Відповідно до п. 4.15.1 Договору, при здійсненні ЕК перерахування коштів за куповану в ДПЕ електроенергію відповідно до п.п. 6.2 та 6.3 цього Договору розміри оплат в першій і другій декаді залишаються такими, що були вказані в повідомленні про замовлені місячні обсяги купованої електроенергії ЕК, наданому до ДПЕ відповідно до п. 4.1.1 до цього Договору. Розмір оплати за третю декаду визначається як різниця між скорегованою сумарною оплатою за місяць вартістю замовленого обсягу купівлі електричної енергії та розмірами оплат в перших двох декадах.

Пунктом 4.15 Договору встановлено механізм корегування замовленого обсягу купівлі електроенергії, а саме передбачено, що в разі необхідності ЕК може скорегувати замовлений обсяг купівлі електроенергії. Для здійснення коригування замовленого обсягу ЕК до 15 числа розрахункового місяця повторно надає до ДПЕ факсимільним зв'язком скореговане повідомлення про місячні обсяги купованої електроенергії за підписом керівника та головного бухгалтера ЕК і скріплене печаткою ЕК за такою ж формою, як повідомлення, що надається відповідно до п. 4.1.1 цього Договору. Оригінал скорегованого повідомлення надсилається ЕК рекомендованим листом протягом трьох діб. Сумарна за місяць вартість скорегованого замовленого обсягу купівлі електроенергії розраховується за встановленою НКРЕ прогнозною оптовою ринковою ціною з урахуванням суми місячного обсягу дотацій та компенсації втрат ЕК від здійснення постачання електричної енергії за регульованим тарифом згідно з постановою НКРЕ, що встановлює суму дотацій, а також з урахуванням встановлених НКРЕ вирівнювальних націнок (знижок) для коригування платежу ЕК у зв'язку із застосуванням єдиних роздрібних тарифів на електроенергію для кожного із класів споживачів, крім населення, на території України. Скореговане повідомлення, отримане ДПЕ після 15 числа розрахункового місяця, не реєструється і не розглядається.

Згідно з п. 6.3.1 Договору в разі, якщо сума оплати, здійсненої ЕК за відповідну декаду, менша за визначену відповідно до пункту 6.3 суми оплати з врахуванням переплати за попередню(і) декаду(и) розрахункового місяця, ДПЕ надсилає ЕК факсимільним зв'язком попередження про неповну декадну оплату електроенергії, купленої у ДПЕ. ЕК зобов'язується здійснити перерахування недостатньої суми з поточного рахунку ЕК на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ДПЕ впродовж двох банківських днів після закінчення відповідної декади, вказавши при цьому в призначенні платежу декаду, за яку здійснюється доплата.

В силу п. 11.6 Договір укладено на термін з 01.06.2008 до 31.12.2008. Дія Договору автоматично продовжується на кожний наступний рік, якщо жодна із сторін не заявила письмово про намір розірвати Договір за один місяць до дати закінчення строку його дії.

01.06.2011 сторонами укладено Додаткову угоду №7064/04 до Договору, згідно з якою по тексту Договору найменування «Акціонерна енергопостачальна компанія «Київенерго» () замінено на «Публічне акціонерне товариство «Київенерго» ().

На виконання умов Договору відповідач надіслав позивачу повідомлення та кореговані повідомлення на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в період з січня по червень 2016 р., а саме:

- повідомлення №01 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 31.12.2015 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.01.2016 р. по 31.01.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 928 300 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 876 899 035,00 грн., етапи оплати: 1 декада - 263 069 711,00 грн., 2 декада - 263 069 711,00 грн., 3 декада - 350 759 613, 00 грн.;

- повідомлення №01/1 на скоригований заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 15.01.2016 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.01.2016 р. по 31.01.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 970 000 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 926 024 971,00 грн., етапи оплати: 1 декада 263 069 711,00 грн., 2 декада - 263 069 711,00 грн., 3 декада - 399 855 549,00 грн.;

- повідомлення №02 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 29.01.2016 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.02.2016 р. по 29.02.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 853 300 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 816 203 977,00 грн., етапи оплати: 1 декада - 244 861 193,00 грн., 2 декада - 244 861 193,00 грн., 3 декада - 326 481 591,00 грн.;

- повідомлення №03 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 29.02.2016 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.03.2016 р. по 31.03.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 808 200 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 794 718 358,00 грн., етапи оплати: 1 декада - 238 415 507,00 грн., 2 декада - 238 415 507,00 грн., 3 декада - 317 887 343,00 грн.;

- повідомлення №03/1 на скоригований заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 15.03.2016 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.03.2016 р. по 31.03.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 815 000 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 802 729 302,00 грн., етапи оплати: 1 декада - 238 415 507,00 грн., 2 декада - 238 415 507,00 грн., 3 декада - 325 898 288,00 грн.;

- повідомлення №04 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 31.03.2016 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.04.2016 р. по 30.04.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 724 900 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 747 198 305,00 грн., етапи оплати: 1 декада - 224 159 492,00 грн., 2 декада - 224 159 492,00 грн., 3 декада - 298 879 321,00 грн.;

- повідомлення №04/1 на скоригований заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 14.04.2016 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.04.2016 р. по 30.04.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 685 000 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 700 192 913,00 грн., етапи оплати: 1 декада - 224 159 492,00 грн., 2 декада - 224 159 492,00 грн., 3 декада - 251 873 929,00 грн.;

- повідомлення №05 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 29.04.2016 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.05.2016 р. по 31.05.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 642 900 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 655 025 769,00 грн., етапи оплати: 1 декада - 196 507 731,00 грн., 2 декада - 196 507 731,00 грн., 3 декада - 262 010 307,00 грн.;

- повідомлення №06 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 27.05.2016 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.06.2016 р. по 30.06.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 652 900 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 660 455 950,00 грн., етапи оплати: 1 декада - 198 136 785,00 грн., 2 декада - 198 136 785,00 грн., 3 декада - 264 182 380,00 грн.;

- повідомлення №06/1 на скоригований заявлений обсяг купівлі електричної енергії в оптовому ринку електричної енергії України від 15.06.2016 р., відповідно до якого термін поставки електричної енергії з 01.06.2016 р. по 30.06.2016 р.; замовлений обсяг купівлі електричної енергії 645 000 000 кВт.г; вартість замовленої електроенергії - 650 683 808,00 грн., етапи оплати: 1 декада - 198 136 785,00 грн., 2 декада - 198 136 785,00 грн., 3 декада - 254 410 238,00 грн.

Як стверджує позивач та не спростовано відповідачем, останнім в порушення пункту 6.3 Договору здійснювалось прострочення оплати купленої у позивача електроенергії (здійснення подекадних розрахунків).

Даний факт сторонами не оспорюється, доказів в підтвердження протилежного відповідачем суду не надано.

Зазначені порушення подекадних розрахунків також підтверджуються наявними в матеріалах справи Звітами про надходження коштів від ПАТ «Київенерго» за період з січня по червень 2016 року.

Відповідно до п. 6.3.2 Договору, у випадку нездійснення ЕК доплати згідно з п. 6.3.1 цього Договору, ДПЕ через 3 банківські дні після закінчення відповідної декади має право виставити ЕК вимогу про сплату штрафу у розмірі 0,05% від недоплаченої суми. Штраф повинен бути сплачений в термін не більший від 3-х банківських днів з моменту отримання ЕК письмового повідомлення від ДПЕ.

Цей пункт Договору застосовується тільки у випадку, якщо ЕК порушила терміни подекадної оплати більше 3-х разів за останні 365 днів, що передують даті останнього порушення ЕК умов пункту 6.3.1.

Як вбачається з наданих до позовної заяви Довідок про стан виконання відповідачем умов п. 6.3 Договору за період з січня по червень 2016 р., які містять обґрунтований розрахунок заявлених до стягнення сум, розмір штрафу за подекадні розрахунки становить:

- за першу декаду січня 2016 р. - 52 824,66 грн.;

- за першу декаду лютого 2016 р. - 19 074,95 грн.;

- за першу та другу декади березня 2016 р. - 24 848,05 грн.;

- за першу декаду квітня 2016 р. - 62 095,40 грн.;

- за першу декаду травня 2016 р. - 47 188,82 грн.;

- першу та другу декади червня 2016 р. - 33 795,30 грн.

Позивачем на адресу відповідача направлялись претензії №01/16-874 від 29.02.2016 р., №02/16-892 від 04.04.2016 р., №03/16-906 від 04.05.2016 р., №04/16-919 від 30.05.2016 р., №05/16-936 від 24.06.2016 р. та №06/16-947 від 27.07.2016 р. про сплату штрафу, які відповідачем були залишені без відповіді та задоволення.

З огляду на те, що відповідач так і не оплатив нарахований позивачем згідно з п. 6.3.2 Договору штраф, останній вирішив звернутись до суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки; підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором купівлі-продажу.

Відповідно до ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

В силу ч. 1 ст. 692 Цивільного кодексу України покупець зобов'язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару.

Як зазначено в Інформаційному листі Вищого господарського суду України «Про практику застосування Вищим господарським судом України у розгляді справ окремих норм матеріального права» №01-06/928/2012 від 17.07.2012 р., якщо інше не встановлено укладеним сторонами договором або актом цивільного законодавства, перебіг строку виконання грошового зобов'язання, яке виникло на підставі договору купівлі-продажу, починається з моменту прийняття товару або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, і положення частини другої статті 530 названого Кодексу, в якій ідеться про строк (термін) виконання боржником обов'язку, що не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги, до відповідних правовідносин не застосовується.

При цьому, в п. 1.7 постанови пленуму Вищого господарського суду України №14 від 17.12.2013 р. «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов'язань» зазначається, що нормою ст. 530 ЦК України передбачено, між іншим, можливість виникнення обов'язку негайного виконання; такий обов'язок випливає, наприклад, з припису частини першої статті 692 ЦК України, якою визначено, що покупець за договором купівлі-продажу повинен оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього; відтак якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлено інший строк оплати товару, відповідна оплата має бути здійснена боржником негайно після такого прийняття, незалежно від того, чи пред'явив йому кредитор пов'язану з цим вимогу.

В той же час, як зазначалося вище, п. п. 6.3, 6.3.1 Договору сторони визначили строки та порядок розрахунків купованої відповідачем електроенергії.

Відповідно до ст. 599 Цивільного кодексу України зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно зі ст. 193 Господарського кодексу України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних випадках ставляться.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Не допускається одностороння відмова від виконання зобов'язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка з мотиву, що зобов'язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Як встановлено судом та не оспорюється сторонами, відповідачем в порушення пункту 6.3 Договору здійснювалось прострочення оплати купленої у позивача електроенергії (здійснення подекадних розрахунків).

Зазначені порушення подекадних розрахунків також підтверджуються наявними в матеріалах справи повідомленнями про замовлені обсяги купівлі електричної енергії, звітами про надходження коштів від ПАТ «Київенерго» та претензіями про сплату штрафних санкцій за відповідні місяці.

Згідно зі ст. 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Одним із різновидів господарських санкцій, які застосовуються до правопорушника у сфері господарювання, є штрафні санкції у вигляді грошової суми (неустойки, штрафу, пені), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання (ст. 230 Господарського кодексу України).

Поняттям «штраф» та «пеня» дано визначення ч. ч. 2, 3 ст. 549 Цивільного кодексу України.

Відповідно до зазначеної норми, штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання; пенею - неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до п. 6.3.2 Договору, у випадку нездійснення ЕК доплати згідно з п. 6.3.1 цього Договору, ДПЕ через 3 банківські дні після закінчення відповідної декади має право виставити ЕК вимогу про сплату штрафу у розмірі 0,05% від недоплаченої суми. Штраф повинен бути сплачений в термін не більший від 3-х банківських днів з моменту отримання ЕК письмового повідомлення від ДП «Енергоринок».

Цей пункт Договору застосовується тільки у випадку, якщо ЕК порушила терміни подекадної оплати більше 3-х разів за останні 365 днів, що передують даті останнього порушення ЕК умов пункту 6.3.1.

Згідно з доданими до позовної заяви Довідками про стан виконання умов п. 6.3 Договору за період з січня по червень 2016 р. (у яких міститься обґрунтований розрахунок сум, що стягуються), розмір 0,05% штрафу за подекадні розрахунки становить:

- за першу декаду січня 2016 р. - 52 824,66 грн.;

- за першу декаду лютого 2016 р. - 19 074,95 грн.;

- за першу та другу декади березня 2016 р. - 24 848,05 грн.;

- за першу декаду квітня 2016 р. - 62 095,40 грн.;

- за першу декаду травня 2016 р. - 47 188,82 грн.;

- першу та другу декади червня 2016 р. - 33 795,30 грн.

Таким чином, сума 0,05% штрафу за порушення подекадних розрахунків за електроенергію, куповану у період січня по червень 2016 р. складає 239 827,18 грн.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок штрафу суд вважає його арифметично вірним та таким, що відповідає вимогам діючого законодавства.

Оскільки відповідачем не надано доказів своєчасних розрахунків за куповану у позивача електроенергію згідно з п. 6.3 Договору, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення штрафу в сумі 239 827,18 грн. є правомірними та обґрунтованими.

Разом з тим, відповідач подав суду клопотання про зменшення штрафних санкцій в порядку ст. 83 Господарського процесуального кодексу України та ст. 233 Господарського кодексу України.

Розглянувши зазначене клопотання, суд дійшов до висновку про відсутність правових підстав для зменшення розміру пені, виходячи з такого.

Згідно з ч. 1 ст. 233 Господарського кодексу України у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому, повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов'язання боржником, майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

За приписами ч. 4 ст. 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до ч. 3 ст. 83 Господарського процесуального кодексу України господарський суд, приймаючи рішення, має право, зокрема, зменшувати у виняткових випадках розмір неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов'язання.

Правовий аналіз наведених норм свідчить про те, що зменшення розміру неустойки та відстрочення виконання судового рішення - це право суду, а не його обов'язок, при якому повинні враховуватись певні обставини, які в своїй сукупності утворюють винятковість. Аналогічну позицію наведено у постановах Вищого господарського суду України від 18.02.2014 та від 29.04.2014 у справах №904/5957/13 та №16/3012/13.

Зі змісту п. 3.17.4 постанови пленуму Вищого господарського суду України №18 від 26.12.2011 р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» та п. 7.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України №9 від 17.10.2012 р. «Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України» вбачається, що під час розгляду заяв про зменшення неустойки чи відстрочення платежу судом, насамперед, повинно бути встановлено, що саме є підставою для задоволення наведеного клопотання, винятковість випадку, ступінь вини боржника, незначність прострочення виконання, наслідків порушення зобов'язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов'язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) відстрочки виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом.

Аналогічну позицію наведено у постановах Вищого господарського суду України від 26.06.2014 р., від 30.07.2014 р. та від 06.08.2014 р. по справах №906/1904/13, №903/81/14 та №920/2148/13.

Обґрунтовуючи своє клопотання відповідач посилається на те, що внаслідок значної заборгованості споживачів електричної та теплової енергії перед Публічним акціонерним товариством «Київенерго», нерегулярним погашенням різниці в тарифах з бюджету, а також наявності заборгованості перед іншими контрагентами, відповідач має на даний час скрутне фінансове становище. Крім того, відповідач зазначає, що основна заборгованість перед позивачем за Договором №4721/01 від 30.05.2008 вже погашена, отже, підстави для нарахування штрафу в повному обсязі відсутні.

Проте, всупереч приписів ст. 33 Господарського процесуального кодексу України відповідно до якої кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається в якості обґрунтування своїх вимог та заперечень, Публічним акціонерним товариством «Київенерго» відповідних доказів дійсної наявності фінансових ускладнень у діяльності відповідача надано не було.

Суд вважає за необхідне зазначити, що в силу приписів ч. ст. 627 Цивільного кодексу України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Укладаючи з позивачем Договір, відповідач взяв на себе зобов'язання своєчасно здійснювати подекадні розрахунки за куповану електроенергію, в той час як несвоєчасне виконання контрагентами відповідача своїх зобов'язань перед ним становить один з можливих ризиків та, відповідно, не може бути підставою для звільнення повністю чи частково відповідача від відповідальності за порушення грошового зобов'язання.

У даному випадку слід також наголосити, що при вирішенні спору суд повинен також враховувати принципи добросовісності та справедливості, оскільки згідно із змістом заперечень на клопотання відповідача про зменшення штрафних санкцій позивач просить відмовити в задоволенні вказаного клопотання з огляду на перебування ДП «Енергоринок» в скрутному фінансовому становищі та наявності критичного рівня заборгованості останнього перед своїми контрагентами.

У рішенні Конституційного Суду України №7-рп/2013 від 11.07.2013р. у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_1 щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань» визначено, що зобов'язання повинні ґрунтуватись на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

У рішенні Конституційного Суду України №15-рп/2004 від 02.11.2004 р. у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень статті 69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м'якого покарання) визначено, що справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню. У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом і засобах, що обираються для їх досягнення.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов'язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Таким чином, враховуючи у сукупності викладені вище фактичні обставини справи, виходячи з принципів добросовісності та справедливості, приймаючи до уваги позицію Верховного Суду України, Конституційного Суду України та Вищого господарського суду України, суд дійшов висновку, що заява відповідача про зменшення розміру штрафних санкцій є безпідставною, доказово необгрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Згідно зі ст. 43 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Зокрема, в силу вимог ст. ст. 33, 34 цього Кодексу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідач під час розгляду справи не надав суду належних та допустимих доказів, які б спростовували заявлені позовні вимоги та свідчили про відсутність у нього обов'язку сплатити заявлений до стягнення розмір штрафу.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до вимог ст. 49 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 44, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Державного підприємства «ЕНЕРГОРИНОК» задовольнити повністю.

2. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (01001, м. Київ, площа І. Франка, 5; ідентифікаційний код 00131305) на користь Державного підприємства «ЕНЕРГОРИНОК» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 27; ідентифікаційний код 21515381) штраф у розмірі 239 827 (двісті тридцять дев'ять тисяч вісімсот двадцять сім) грн. 18 коп. та судовий збір у розмірі 3 597 (три тисячі п'ятсот дев'яносто сім) грн. 41 коп. Видати наказ.

Повний текст рішення підписано 29.11.2016.

Суддя В.О. Демидов