ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про припинення провадження у справі

16.11.16р. Справа № 904/8243/16

За позовом Виконуючого обов'язки керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області (м. Кам'янське, Дніпропетровської області) в інтересах держави в особі Кам'янської міської ради Дніпропетровської області (м. Кам'янське, Дніпропетровської області)

до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_1)

про стягнення збитків, завданих використанням земельної ділянки для розміщення нерухомого майна без правовстановлюючих документів, у розмірі 100 908 грн. 02 коп.

Суддя Фещенко Ю.В.

Представники:

від прокуратури: Ягольник Г.В. - прокурор відділу (посвідчення № 032900 від 10.04.2015)

від позивача: Тертишна О.О. - заступник начальника відділу (довіреність

№ 01-14/6/1167вих від 15.09.2016)

від відповідача: ОСОБА_1 - підприємець (спеціальний витяг з Єдиного державного

реєстру юридичних осіб станом на 20.09.2016)

ОСОБА_4 - представник (довіреність № 653 від 02.11.2016)

СУТЬ СПОРУ:

Виконуючий обов'язки керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області звернувся до господарського суду Дніпропетровської області із позовом в інтересах держави в особі Кам'янської міської ради Дніпропетровської області (далі - позивач), в якому просить суд стягнути з Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (далі - відповідач) збитки, завдані використанням земельної ділянки для розміщення нерухомого майна без правовстановлюючих документів, у розмірі 100 908 грн. 02 коп.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач на підставі рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 15.01.2010 є власником нерухомого майна - довгострокової автостоянки у комплексі з приміщенням оздоровчого призначення та станцію технічного обслуговування, розташованого на земельній ділянці площею 0,9929 га, що знаходиться за адресою: м. Дніпродзержинськ, бульвар Незалежності, 36, однак в порушення вимог земельного законодавства, до цього часу договір оренди землі з позивачем не уклав, та продовжує використання земельної ділянки без належного оформлення права користування нею. З огляду на викладене, позивачем здійснено розрахунок збитків, у вигляді недоотриманої орендної плати за користування земельною ділянкою в період з 01.05.2013 по 25.12.2015, що за розрахунком позивача складають 100 908 грн. 02 коп.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 20.09.2016 порушено провадження у справі та її розгляд призначено в засіданні на 10.10.2016.

Від відповідача надійшло клопотання (вх.суду 62112/16 від 07.10.2016), в якому він просив суд розгляд справи відкласти на іншу дату, посилаючись на неможливість забезпечити явку у судове засідання.

У судове засідання 10.10.2016 з'явилися прокурор та представник позивача.

Представник відповідача у судове засідання 10.10.2016 не з'явився, при цьому, судом було враховано наявність клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, яке було задоволено судом.

Враховуючи викладене, ухвалою суду від 10.10.2016 в порядку статті 77 Господарського процесуального кодексу України, в межах строків, передбачених статтею 69 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи було відкладено на 02.11.2016, у зв'язку з необхідністю повторного виклику сторін, витребування документів по справі.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.суду 67090/16 від 02.11.2016), в якому він проти задоволення позовних вимог заперечує у повному обсязі, посилаючись на таке:

- заявою до Дніпродзержинської міської ради від 21.06.2010 відповідач висловив намір щодо поновлення договору оренди земельної ділянки від 15.10.2007 № 08065, термін якого закінчився 14.09.2010;

- Дніпродзержинською міської ради було прийнято рішення від 30.08.2010 № 1020-54/У про поновлення договору оренди вказаної земельної ділянки, на підставі якого управлінням земельних відносин міської ради було підготовлено проект додаткової угоди про продовження строку дії договору оренди, яку обома сторонами підписано не було. Відповідачу в усному порядку було повідомлено, що додаткову угоду міською радою не підписано у зв'язку з тим, що для продовження права користування земельною ділянкою йому необхідно розробляти нову технічну документацію. У зв'язку з цим у 2010 році відповідачем було замовлено у ТОВ "Землеустрій" розробку нової технічної документації на земельну ділянку, яка розроблялась ТОВ "Землеустрій" та погоджувалась в управлінні Держкомзему до 2013 року. Але у 2013 році у зв'язку зі змінами у законодавстві щодо землекористування ТОВ "Землеустрій" відповідачу було запропоновано виготовляти не технічну документацію, а проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки, тому все почалось з початку;

- по закінченню виготовлення проекту землеустрою між відповідачем та міською радою було розірвано договір оренди землі від 15.10.2007 № 08065 та відповідачем подано заяву до міської ради про надання в оренду земельної ділянки на підставі проекту землеустрою;

- після розірвання договору від 15.10.2007 № 08065 (угода про розірвання від 25.01.2016) відповідач у лютому 2016 року подав проект землеустрою до Відділу Держгеокадастру для отримання кадастрових номерів на земельні ділянки. Після відмови Відділу Держгеокадастру та його повторного звернення проект землеустрою було погоджено;

- відповідач звертав увагу на те, що після закінчення строку дії договору від 15.10.2007 № 08065 відповідно до законодавства, він щомісячно та в повному обсязі сплачував розмір орендної плати на землю згідно вищенаведеного договору та проведеної податковими органами індексації. Згідно актів Дніпродзержинської ОДШ ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 02.06.2016 № 24-07, № 138-07 та № 1091-07 за період: 2013 рік, 2014 рік, 2015 рік заборгованості перед Дніпродзержинської ОДШ відповідач не мав;

- 27.04.2016 відповідачем подано заяву до Дніпродзержинської міської ради про надання в оренду земельної ділянки на підставі проекту землеустрою. Відповідач зауважує, що якщо після закінчення строку дії договору оренди платник не передав земельну ділянку орендодавцю за актом приймання-передачі, продовжує нею користуватися та не отримав письмового заперечення від орендодавця щодо використання такої ділянки, то до поновлення дії договору оренди такий платник має сплачувати орендну плату відповідно до умов попереднього договору оренди землі.

Також у відзиві на позовну заяву відповідав вказує про те, що він звернувся із позовною заявою в Заводський районний суд м. Дніпродзержинська до Виконавчого комітету Дніпродзержинської (Кам'янської) міської ради, в якій просить суд скасувати рішення виконавчого комітету Кам'янської (Дніпродзержинської) міської ради від 25.05.2016 №147 про затвердження акта про визначення розміру збитків, заподіяних міській раді, внаслідок використання земельних ділянок м. Дніпродзержинська та скасувати Акт виконавчого комітету Кам'янської (Дніпродзержинської) міської ради від 12.05.2016 про визначення розміру збитків, заподіяних міській раді, внаслідок використання земельних ділянок м.Дніпродзержинська. Так, відповідач просив суд зупинити провадження у справі до розгляду вказаної справи Заводським районним судом у м. Дніпродзержинську.

У судове засідання 02.11.2016 з'явилися представники позивача та відповідача, а також прокурор.

У судовому засіданні 02.11.2016 прокурор виклав зміст позовних вимог, наполягав на їх задоволенні у повному обсязі.

Представник позивача підтримав позовні вимоги прокурора та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву, а також просив суд задовольнити його клопотання про зупинення провадження у справі.

У судовому засіданні 02.11.2016 у відповідності до частини 3 статті 77 Господарського процесуального кодексу України, в межах строків, встановлених статтею 69 Господарського процесуального кодексу України, було оголошено перерву до 16.11.2016.

Від прокурора факсом надійшло клопотання (вх.суду 70466/16 від 16.11.2016), в якому він просив суд припинити провадження у справі на підставі пункту 1-1 частини 1 статті 80 Господарського процесуального кодексу України, у зв'язку з відсутністю предмета спору, а також у відповідності до норм Закону України "Про судовий збір" просив суд повернути йому з державного бюджету сплачений судовий збір в сумі 1 378 грн. 00 коп. У вказаному клопотанні прокурор зазначав, що в процесі розгляду справи з'ясувалося, що користування спірною земельною ділянкою відповідачем здійснювалося на підставі договору оренди, а отже спір щодо стягнення збитків, завданих використанням земельної ділянки для розміщення нерухомого майна без правовстановлюючих документів, у розмірі 100 908 грн.02 коп. відсутній.

Від прокурора та позивача надійшла сумісна заява (вх.суду 70545/16 від 16.11.2016), в якій вони просять суд припинити провадження у справі на підставі пункту 1-1 частини 1 статті 80 Господарського процесуального кодексу України, у зв'язку з відсутністю предмета спору, та повернути судовий збір, посилаючись на обставини, вказані прокурором у клопотанні.

У судове засідання 16.11.2016 з'явилися представники позивача та відповідача, а також прокурор.

У судовому засіданні 16.11.2016 прокурором та представником позивача було повідомлено про відсутність предмету спору у даній справі, у зв'язку з чим представник позивача та прокурор просили суд припинити провадження на підставі пункту 1-1 частини 1 статті 80 Господарського процесуального кодексу України.

Клопотання про здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не заявлялось.

Суд, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, заслухавши представників позивача, відповідача та прокурора, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з абзацом 4 частини 1, частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд порушує справи за позовними заявами прокурорів, які звертаються до господарського суду в інтересах держави. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, передбачених частиною 3 статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви в порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 29 Господарського процесуального кодексу України, прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. З метою вступу у справу прокурор може подати апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд рішення Верховним Судом України, про перегляд рішення за нововиявленими обставинами або повідомити суд і взяти участь у розгляді справи, порушеної за позовом інших осіб. При цьому прокурор для представництва інтересів громадянина або держави в господарському суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво) повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в господарському суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, та письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення представництва. Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви (заяви, скарги) у порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу.

У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави, в якій зазначено про відсутність органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або про відсутність у такого органу повноважень щодо звернення до господарського суду, прокурор набуває статусу позивача. З метою вирішення питання щодо наявності підстав для ініціювання перегляду судових рішень у справі, розглянутій без участі прокурора, вступу в розгляд справи за позовом іншої особи прокурор має право знайомитися з матеріалами справи в суді, робити виписки з неї, отримувати копії документів, що знаходяться у справі.

Згідно з частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов'язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об'єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора України або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно до частини 1 статті 24 Закону України "Про прокуратуру" право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору України, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам.

Так, в матеріалах справи наявний лист позивача № 04-07/2323 від 21.07.2016, в якому він просить керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури звернутися із позовом до відповідача про стягнення збитків, завданих використанням земельної ділянки для розміщення нерухомого майна без правовстановлюючих документів, у розмірі 100 908 грн.02 коп. (а.с.15).

У відповідь на вказаний лист Дніпродзержинською місцевою прокуратурою було надане позивачу повідомлення № 71-3806вих.-16 від 30.08.2016, в якому він повідомив, що прокурор звернувся до господарського суду із відповідним позовом до відповідача (а.с.16).

Як зазначено прокурором, він звертається з даним позовом до суду з вимогою про стягнення збитків, завданих використанням земельної ділянки для розміщення нерухомого майна без правовстановлюючих документів, у розмірі 100 908 грн.02 коп., здійснюючи надані законом функції, реалізуючи покладені на нього повноваження, визначені статтею 29 Господарського процесуального кодексу України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру". Підставою для представництва в суді інтересів держави стали факти порушень чинного законодавства.

Дана позовна заява, як захід прокурорського реагування вжита на захист порушених економічних інтересів держави у земельній сфері в особі Кам'янської міської ради Дніпропетровської області, яка виступає уповноваженим органом щодо даного земельного спору, однак заходів щодо усунення порушень при використанні землі належним чином не здійснює.

Враховуючи те, що позивачем по справі не вживалися всі належні заходи по стягненню заборгованості, яка почала утворюватися понад три роки тому, зокрема, судовим шляхом, прокурор обґрунтовано звернувся з даним позовом відповідно до вимог частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Позовна заява підписана виконувачем обов'язків керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури в межах повноважень, визначених частиною 1 статті 24 Закону України "Про прокуратуру".

У статті 29 Господарського процесуального кодексу України визначено повноваження прокурора як учасника судового процесу у позовному провадження.

Так, прокурор, який бере участь у справі, несе обов'язки і користується правами сторони, крім права на укладення мирової угоди.

В даному випадку позиція прокурора і позивача стосовно заявлених позовних вимог є одностайна.

Так, від прокурора факсом надійшло клопотання, в якому він просив суд припинити провадження у справі на підставі пункту 1-1 частини 1 статті 80 Господарського процесуального кодексу України, у зв'язку з відсутністю предмета спору, а також у відповідності до норм Закону України "Про судовий збір" просив суд повернути йому з державного бюджету сплачений судовий збір в сумі 1 378 грн. 00 коп. У вказаному клопотанні прокурор зазначав, що в процесі розгляду справи з'ясувалося, що користування спірною земельною ділянкою відповідачем здійснювалося на підставі договору оренди, а отже спір щодо стягнення збитків, завданих використанням земельної ділянки для розміщення нерухомого майна без правовстановлюючих документів, у розмірі 100 908 грн.02 коп. відсутній.

Від прокурора та позивача надійшла сумісна заява, в якій вони просять суд припинити провадження у справі на підставі пункту 1-1 частини 1 статті 80 Господарського процесуального кодексу України, у зв'язку з відсутністю предмета спору, та повернути судовий збір, посилаючись на обставини, вказані прокурором у клопотанні.

Суд вважає за необхідне припинити провадження у справі, у зв'язку з відсутністю предмету спору, з огляду на такі обставини.

Згідно з пунктом 1-1 частини 1 статті 80 Господарського процесуального кодексу України господарський суд припиняє провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Так, предметом спору у даній справі було стягнення збитків, завданих використанням земельної ділянки для розміщення нерухомого майна без правовстановлюючих документів, у розмірі 100 908 грн. 02 коп. При цьому, з долучених відповідачем доказів вбачається, що в період, за який заявлені до стягнення збитки, користування земельною ділянкою здійснювалося на підставі договору оренди.

Суд звертає увагу, що частиною 2 статті 80 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у випадках припинення провадження у справі повторне звернення до господарського суду зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав не допускається.

Частиною 3 статті 80 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що про припинення провадження у справі виноситься ухвала, в якій мають бути вирішені питання про розподіл між сторонами господарських витрат, про повернення судового збору з бюджету, а також можуть бути розв'язані питання про стягнення штрафів, передбачених у пунктах 4 і 5 частини другої статті 83 цього Кодексу.

Щодо розподілу судових витрат по справі суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 2 статті 44 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік", з урахуванням норм частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", мінімальна заробітна плата у місячному розмірі становила 1 378 грн. 00 коп.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (1 378 грн. 00 коп.) та не більше 150 розмірів мінімальних заробітних плат (206 700 грн. 00 коп.); за подання позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у сумі 1 розміру мінімальної заробітної плати (1 378 грн. 00 коп.).

Відповідно до платіжного доручення № 2261 від 09.09.2016 прокуратурою було сплачено 1 513 грн. 62 коп. судового збору.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв'язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях. У випадках, установлених пунктом 1 частини 1 цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю (частина 2 статті 7 Закону України "Про судовий збір").

Враховуючи викладене, а також надходження клопотання прокурора щодо повернення йому судового збору, суд вважає за доцільне в порядку визначеному частиною 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" повернути прокуратурі суму сплаченого ним судового збору у розмірі 1 513 грн. 62 коп., оскільки провадження у справі припиняється з підстави, яка не віднесена до виключень, зазначених в пункті 5 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір", що, відповідно, є причиною для повернення судового збору прокуратурі.

В той же час, згідно з платіжним дорученням № 2261 від 09.09.2016 судовий збір у розмірі 1 513 грн. 62 коп. за подання позову до суду сплачувався саме прокуратурою Дніпропетровської області. Дніпродзержинська місцева прокуратура не є юридичною особою, а тому не може сплачувати судовий збір. Юридичною особою є саме прокуратура Дніпропетровської області. Господарський процесуальний кодекс України передбачає можливість подання позову Дніпродзержинською місцевою прокуратурою, а сплату судового збору саме юридичною особою, якою є прокуратура Дніпропетровської області, тому судовий збір має відшкодовуватись на користь платника.

Керуючись пунктом 1-1 частини 1 статті 80, статтею 86 Господарського процесуального кодексу України, пунктом 5 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі № 904/8243/16 за позовом Виконуючого обов'язки керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Кам'янської міської ради Дніпропетровської області до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих використанням земельної ділянки для розміщення нерухомого майна без правовстановлюючих документів, у розмірі 100 908 грн. 02 коп. - припинити.

Повернути з Державного бюджету України на користь прокуратури Дніпропетровської області (49000, м. Дніпропетровськ, проспект Дмитра Яворницького, будинок 38; ідентифікаційний код 02909938) судовий збір у сумі 1 513 (одна тисяча п'ятсот тринадцять) грн. 62 коп., перерахований згідно з платіжним дорученням № 2261 від 09.09.2016, оригінал якого повернути прокуратурі Дніпропетровської області.

Ухвала господарського суду набирає законної сили з моменту її оголошення господарським судом та може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня її оголошення до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через господарський суд Дніпропетровської області.

Суддя Ю.В. Фещенко