УХВАЛА

15.11.2016Справа № 910/16782/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., розглянувши матеріали справи № 910/16782/16

за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м. Київ,

до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2, м. Київ,

про розірвання договору, зобов'язання вчинити дії та стягнення 224 000 грн.,

за участю представників:

позивача - ОСОБА_3 (довіреність від 05.06.2013 № 9-1864); ОСОБА_4 (договір про надання юридичних послуг від 05.07.2016 № б/н);

відповідача - ОСОБА_5 (довіреність від 21.01.2015 № 53),

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/16782/16 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про: розірвання договору про організацію торгівельної діяльності від 05.07.2011 № б/н (далі - Договір); зобов'язання відповідача демонтувати тимчасову споруду (малу архітектурну форму) за адресою: АДРЕСА_1 та стягнення заборгованості за неналежне виконання умов Договору у розмірі 224 000 грн.

14.11.2016 відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі; лист про відсутність аналогічних спорів між сторонами та пояснення щодо відомостей про орендовану земельну ділянку.

У судовому засіданні 15.11.2016 представник позивача подав клопотання про долучення копії дозволу на розміщення малої архітектурної форми; суд перейшов до розгляду спору по суті; представники позивача позовні вимоги підтримали у повному обсязі; представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Згідно з частиною першою статті 77 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні.

Відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

З огляду на подання сторонами документів, які потребують дослідження та підготовки письмових пояснень на відзив, суд дійшов висновку про необхідність оголошення перерви у судовому засіданні.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 77, 86 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Оголосити перерву у судовому засіданні до 22.11.16 о 17:20 год.; судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-Б, зал судових засідань №1 (корпус Б).

Суддя І.Д.Курдельчук