КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2016 р. Справа№ 910/26646/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсакової Г.В.

суддів: Станіка С.Р.

Хрипуна О.О.

при секретарі судового засідання: Ляховенко М.Д.

за участю представників сторін:

від позивача: Кирищук В.П. (представник за довіреністю)

від відповідача: не з'явився;

розглянувши апеляційну скаргу Житлово-будівельного кооперативу "Зірка" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.12.2015 (повне рішення складено 14.12.2015)

у справі №910/26646/15 (суддя Андреїшина І.О.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

до Житлово-будівельного кооперативу "Зірка"

про стягнення 85 858,06 грн.

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду міста Києва звернулося Публічне акціонерне товариство "Київенерго" з позовною заявою до Житлово-будівельного кооперативу "Зірка" про стягнення (з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог) 85 858,06 грн. з яких: 29 528,83 грн. основного боргу, 5 513,09 грн. три відсотки річних, 46 745,08 грн. інфляційних втрат та 4 071,06 грн. пені, у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем зобов'язань за договором № 8373067 від 01.05.2001 на постачання теплової енергії у гарячій воді за період з 01.10.2012 до 01.08.2015.

Рішенням господарського суду міста Києва від 09.12.2015 у справі №910/26646/15 позов задоволено частково. Стягнуто з Житлово-будівельного кооперативу "Зірка" на користь Публічного акціонерного товариства "Київенерго" 17 984 грн. 03 коп. основного боргу, 46 745 грн. 08 коп. інфляційної складової боргу, 5 513 грн. 09 коп. трьох відсотків річних, 4 071 грн. 06 коп. пені та 1 287 грн. 87 коп. витрат на сплату судового збору. Провадження у справі щодо стягнення 11 544,80 грн. основного боргу припинено.

Не погоджуючись із винесеним рішенням, Житлово-будівельний кооператив "Зірка" звернувся до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 09.12.2015 у справі № 910/26646/15 та прийняти нове рішення про відмову у позові.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване рішення прийняте судом першої інстанції з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права та невідповідністю висновків, викладених в рішенні обставинам справи.

Разом із апеляційною скаргою скаржник подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення місцевого господарського суду.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 14.03.2016 колегією суддів у складі: головуючого судді Корсакової Г.В., суддів: Станіка С.Р., Власова Ю.Л. поновлено Житлово-будівельному кооперативу "Зірка" строк на подання апеляційної скарги, прийнято апеляційну скаргу Житлово-будівельного кооперативу "Зірка" на рішення господарського суду міста Києва від 09.12.2015 у справі №910/26646/15 до провадження та призначено розгляд справи на 13.04.2016.

12.04.2016 до відділу документального забезпечення суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого він просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Судове засідання призначене на 13.04.2016 не відбулось, у зв'язку з участю головуючого судді Корсакової Г.В. у первинному кваліфікаційному оцінюванні суддів.

Відповідно до розпорядження головного спеціаліста Київського апеляційного господарського суду № 09-52/900/16 від 14.04.2016 у зв'язку з перебуванням судді Станіка С.Р., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем) у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/26646/15.

Відповідно до протоколу автоматичної зміни складу колегії суддів від 14.04.2016 для розгляду справи визначено колегію суддів у складі: головуючого судді Корсакової Г.В. суддів: Власова Ю.Л., Хрипуна О.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 14.04.2016 колегією суддів у складі: головуючого судді Корсакової Г.В., суддів: Власова Ю.Л., Хрипуна О.О. прийнято апеляційну скаргу Житлово-будівельного кооперативу "Зірка" на рішення господарського суду міста Києва від 09.12.2015 у справі №910/26646/15 до провадження та призначено розгляд справи на 31.05.2016.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 31.05.2016 розгляд справи №910/26646/15 відкладено на 14.06.2016.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 14.06.2016 продовжено строк розгляду спору у справі №910/26646/15 на п'ятнадцять днів та розгляд справи відкладено на 29.06.2016.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 29.06.2016 у справі № 910/26646/15 призначено комплексну судову експертизу, проведення якої доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз. Апеляційне провадження у справі № 910/26646/15 зупинено до проведення комплексної судової експертизи та отримання висновку експерта.

01.07.2016 до відділу документального забезпечення суду від позивача надійшли питання для проведення судово-бухгалтерської експертизи.

02.07.2016 до відділу документального забезпечення суду від відповідача надійшло клопотання, відповідно до якого він повідомляє, що не має можливості провести експертизу за свій рахунок.

12.09.2016 від Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса надійшли матеріали справи № 910/26646/15 та лист вих. № 2/3193 від 09.09.2016, в якому експертна установа повідомила, що питання ухвали суду потребують проведення комплексного дослідження з залученням фахівців в частині встановлення обсягу теплової енергії (в Гкал), з застосуванням спеціальних знань в галузі теплопостачання. В Харківському науково-дослідному інституті судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса відсутні відповідні фахівці. У зв'язку з зазначеним, експертна установа просила залучити до проведення комплексної судової експертизи № 7846 по справі № 910/26646/15 спеціаліста в галузі теплопостачання.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 14.09.2016 поновлено апеляційне провадження у справі № 910/26646/15, призначено розгляд клопотання про залучення до проведення комплексної судової експертизи № 7846 по справі № 910/26646/15 спеціаліста в галузі теплопостачання в судовому засіданні на 28.09.2016, за участю представників сторін, зобов'язано представників сторін надати письмові пояснення щодо заявленого клопотання, а також надати кандидатури спеціалістів у галузі теплопостачання, яких може бути залучено до проведення експертизи.

Розпорядженням начальника відділу Київського апеляційного господарського суду №09-52/5253/16 від 28.09.2016 у зв'язку з перебуванням судді Власова Ю.Л., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відрядженні призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/26646/15.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.09.2016 для розгляду справи призначено колегію суддів у складі: головуючого судді Корсакової Г.В., суддів: Станіка С.Р.,Хрипуна О.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 28.09.2016 року прийнято справу №910/26646/15 за апеляційною скаргою Житлово-будівельного кооперативу "Зірка" на рішення господарського суду міста Києва від 09.12.2015 до провадження у наступному складі колегії суддів: головуючий суддя - Корсакова Г.В., судді: Станік С.Р., Хрипун О.О.

В судовому засіданні 28.09.2016 встановлено, що сторони вимог ухвали суду від 14.09.2016 у справі №910/26646/15 не виконали.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 28.09.2016 розгляд справи відкладено на 12.10.2016.

04.10.2016 до канцелярії суду від позивача надійшли пояснення, відповідно до яких він вказує, що не погоджується з необхідністю в проведенні комплексної судової експертизи та просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

11.10.2016 до відділу документального забезпечення суду від відповідача надійшли письмові пояснення, відповідно до яких відповідач зазначає, що не має передбаченого Статутом відповідача джерела фінансування для оплати експертного дослідження і тому не може надати кандидатури спеціалістів у галузі теплопостачання. Також відповідач просить суд слухати справу у відсутність свого представника.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Вишого господарського суду України № 4 від 23.03.2012 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести заінтересована сторона, а у разі призначення господарським судом судової експертизи з власної ініціативи - сторона, визначена в ухвалі господарського суду про призначення судової експертизи. Тому в зазначеній ухвалі суд вправі зобов'язати відповідну сторону перерахувати, в тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи на рахунок експертної установи. У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони або сторони, зобов'язаної ухвалою господарського суду, від оплати витрат, пов'язаних з проведенням судової експертизи, суд може запропонувати іншій стороні оплатити ці витрати, а за відсутності і її згоди та за неможливості проведення судової експертизи без попередньої оплати її вартості суд розглядає справу на підставі наявних доказів.

З огляду на вищевикладене та враховуючи, що відповідач, на якого ухвалою суду від 29.06.2016 були покладені витрати на оплату екпертизи, відмовляється від оплати витрат, пов'язаних з проведенням екпертизи, колегія суддів дійшла висновку розглянути справу за наявними в ній доказами.

В судовому засіданні 12.10.2016 представник позивача заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив суд оскаржуване рішення залишити без змін.

Статтею 101 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Згідно із ст. 99 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами, наданими суду першої інстанції.

Перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представника позивача, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, між Акціонерною енергопостачальною компанією "Київенерго", яка була перейменована на Публічне акціонерне товариство "Київенерго", в особі Структурного підрозділу "Енергозбут Київенерго" (енергопостачальна організація) та Житлово-будівельним кооперативом "Зірка" (абонент) був укладений договір на постачання теплової енергії у гарячій воді № 8373067 від 01.05.2001, відповідно до умов якого енергопостачальна організація зобов'язується постачати теплову енергію у вигляді гарячої води на потреби: опалення та вентиляцію в період опалювального сезону, гарячого водопостачання протягом року, в кількості та обсягах згідно з додатком № 1 до цього договору, а абонент зобов'язується виконувати умови та порядок оплати в обсягах і терміни, які передбачені в додатку № 4 до даного договору.

Умови зазначеного договору свідчать про те, що за своєю правовою природою він є договором енергопостачання.

У відповідності до частини 1 статті 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі-енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Згідно з п. 5.1. договору № 8373067 від 01.05.2001, облік споживання абонентом теплової енергії проводиться розрахунковим способом.

Відповідно до п. 5.3. вищезазначеного договору, абонент, який має прилади обліку, щомісячно надає енергопостачальній організації звіт по фактичному споживанню теплової енергії, в терміни передбачені у додатку № 1 до даного договору.

Згідно з п. 4 додатку № 1 до договору № 8373067 від 01.05.2001, дата зняття абонентом показників приладів обліку - по 25 число поточного місяця, надання звіту в ВРТ № __ - не пізніше 28 числа. При відсутності звіту розрахунок виконується згідно максимальних договірних навантажень.

Додатками № 3 та № 4 до договору № 8373067 від 01.05.2001 визначено тарифи на теплову енергію та порядок розрахунків за спожиту теплову енергію.

Відповідно до п. 2 додатку № 4 до договору № 8373067 від 01.05.2001, абонент щомісяця з 12 по 15 число самостійно отримує в районному відділі теплозбуту № 8 за адресою: м. Київ, вул. Довженка, 2, тел. 458-00-21, табуляграму фактичного споживання теплової енергії за попередній період, акт звірки на початок розрахункового періоду (один примірник оформленого акту звірки абонент повертає в РВТ), та платіжну вимогу-доручення, куди включені вартість теплової енергії на поточний місяць, з урахуванням остаточного сальдо розрахунків на початок розрахункового періоду.

Згідно з п. п. 3, 3.1. та 3.2. вищевказаного додатку, сплату за вказаними в п. 2. цього додатку документами, абонент виконує не пізніше 25 числа поточного місяця, при цьому: в разі, якщо абонент розраховується за показниками приладів обліку, йому пред'являється до сплати заявлена кількість теплової енергії на поточний місяць (згідно додатку № 1 до даного договору); у випадку перевищення фактичного використання теплової енергії понад заявленого, ця кількість перевищення самостійно сплачується абонентом не пізніше 28 числа поточного місяця; у випадку, якщо фактичне використання нижче від заявленого, сплата проводиться за фактичними показниками; абонентам, які не мають приладів обліку:

- щомісячно виставляється до сплати кількість теплової енергії згідно до договірних навантажень з урахуванням середньомісячної розрахункової температури теплоносія від теплових джерел енергопостачальної організації та фактичного сальдо розрахунків на початок розрахункового періоду;

- кількість фактично спожитої теплової енергії визначається згідно договірних навантажень з урахуванням середньомісячної фактичної температури теплоносія від теплових джерел енергопостачальної організації та кількості годин (діб) роботи тепловикористовуючого обладнання абонента в розрахунковому періоді.

Пунктом 3.5. додатку № 4 до договору № 8373067 від 01.05.2001 визначено, що у випадку несплати теплової енергії до кінця розрахункового періоду (п. 3 цього додатку), енергопостачальна організація нараховує абоненту пеню на суму фактичного боргу в розмірі 0,5 % за кожен день прострочення платежу по день фактичної сплати, але не більше суми обумовленої чинним законодавством України.

Позивачем надано суду довідку про надходження коштів за спожиту від ПАТ "Київенерго" теплову енергію ЖБК "Зірка", копії облікових карток відповідача за період з листопада 2012 до липня 2015. Загальна сума спожитої відповідачем теплової енергії за період з 01.10.2012 до 01.08.2015 становила 478 515,79 грн.

Відповідачем частково сплачено грошові кошти за наданні послуги в сумі 448 986,96,07 грн., у зв'язку з чим станом на 01.08.2015 у позивача виникла заборгованість у розмірі 29 528,83 грн.

Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки; підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною першою статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частина 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 193 Господарського кодексу України визначено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов'язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статями 525, 526 Цивільного кодексу України, зобов'язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться, одностороння відмова від виконання зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов'язковим до виконання сторонами.

Згідно з частиною 1 статті 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

З наданих суду доказів вбачається, що позивач взяті на себе зобов'язання виконав належним чином, зауважень щодо відпуску теплової енергії від відповідача не надходило, тоді як відповідач у визначений договором № 8373067 від 01.05.2001 р. та додатками до нього строк оплату за спожиту теплову енергію здійснив неповністю.

Відповідач заперечуючи проти позову, посилається на те, що будинок ЖБК "Зірка" не обладнаний засобами обліку теплової енергії, у зв'язку з чим ПАТ "Київенерго" невірно застосовує метод розрахунку обсягу спожитої електроенергії. Крім того, відповідач надав суду довідку про обладнання квартир будинку ЖБК "Зірка", що належать власникам квартир на праві приватної власності, бойлерами для приготування гарячої води для власних потреб, у зв'язку з нестабільним забезпеченням послугою централізованого гарячого водопостачання, що на думку відповідача, підтверджує невідповідність нарахованої позивачем вартості спожитої теплової енергії для послуги з гарячого водопостачання фактично спожитому обсягу. Також відповідачем надано суду у підтвердження оплати боргу платіжне доручення № 21 від 01.12.2015 р. на суму 11 544,80 грн.

З матеріалів справи вбачається, що за період з 01.10.2012 до 01.08.2015 нарахування здійснювались позивачем розрахунковим способом, оскільки саме такий порядок розрахунків погоджений сторонами. Так, у звертанні-дорученні договору зазначено, що облік споживання абонентом теплової енергії проводиться розрахунковим способом.

Крім того, відповідно до додатку 4 до договору та п. 23 Правил користування тепловою енергією, абонентам, що не мають приладів обліку щомісячно виставляється до сплати кількість теплової енергії згідно договірних навантажень з урахуванням середньомісячної розрахункової температури теплоносія в теплових мережах теплопостачальної організації, середньомісячної температури зовнішнього повітря та кількості годин роботи тепловикористовуючого обладнання в розрахунковому періоді.

Таким чином, кількість спожитої теплової енергії (Гкал) визначається за формулою:

N=Qопал.*n*k, N=Qгвп.*n*k, де

N - кількість спожитих Гкал за певний період.

Qопал. - навантаження по опаленню.

Qгвп. - навантаження по гарячому водопостачанню.

n - кількість годин роботи тепловикористовуючого обладнання в розрахунковому періоді.

k - знижуючий коефіцієнт, який щомісячно надає Міжрайонний розрахунковий центр (МРЦ)

Після визначення обсягів спожитої теплової енергії, отриманні дані множимо на відповідний тариф для певної категорії споживача.

Даний порядок розрахунків відомий відповідачу, адже договір підписаний двома сторонами, що означає, що сторони погодили між собою всі істотні умови.

Крім того, ПАТ "Київенерго" при визначенні методики (математичного алгоритму) визначення кількості спожитої енергії використовувало Тимчасові правила обліку, відпускання і споживання теплової енергії, які затверджені і введені в дію наказом від 01.07.1996 №57/112 Державного комітету України по житлово-комунальному господарству і Міністерством енергетики та електрифікації України, оскільки офіційно затвердженої методики щодо застосування пунктів 20, 23, 24 Правил не прийнято.

Відповідно до п. 20 Правил користування тепловою енергією, облік обсягу споживання теплової енергії і параметрів теплоносія ведеться на межі балансової належності теплових мереж теплопостачальної організації та споживача або за домовленістю сторін в іншому місці.

У разі відсутності, пошкодження та/або неправильної роботи приладів комерційного обліку оплата здійснюється відповідно до визначених у договорі навантажень з урахуванням середньомісячної фактичної температури теплоносія в теплових мережах теплопостачальної організації, середньомісячної температури зовнішнього повітря та кількості годин (діб) роботи тепловикористального обладнання в розрахунковому періоді.

Пунктом 23 Правил передбачено, що розрахунки за спожиту теплову енергію здійснюються на межі продажу, яка є межею балансової належності (відповідальності), відповідно до договору на підставі показів вузла обліку згідно з діючими тарифами (цінами), затвердженими в установленому порядку.

У споживачів, що не мають приладів комерційного обліку, обсяг фактично спожитої теплової енергії розраховується відповідно до теплового навантаження, визначеного у договорі, з урахуванням середньомісячної фактичної температури теплоносія в теплових мережах теплопостачальної організації, середньомісячної температури зовнішнього повітря та кількості годин (діб) роботи тепловикористального обладнання в розрахунковому періоді.

Відповідно до п. 24 Правил, у разі коли обсяг постачання теплової енергії на межі продажу менший, ніж: зазначений в договорі, теплопостачальна організація повинна зменшити плату шляхом проведення перерахунку за фактично спожиту теплову енергію відповідно до договору.

У разі відхилення параметрів теплоносія в бік зменшення від затвердженого температурного графіка, передбаченого договором, споживачеві проводиться відповідний перерахунок.

Зі змісту вказаних положень Правил вбачається, пункти 20, 23, 24 містять лише загальний опис параметрів, які мають бути враховані при визначенні обсягів споживання теплової енергії споживачами, та не містить ні алгоритму такого розрахунку ні методики врахування параметрів.

Також, зі змісту Тимчасових правил вбачається, що вони не містять норм права та не визначають прав чи обов'язків громадян, а містять лише порядок комерційного обліку теплової енергії з урахуванням різних видів мереж та систем теплопостачання, алгоритми розрахунків (математичні формули) та схеми.

Таким чином, ПАТ "Київенерго" застосовувало Методику, яка міститься у Тимчасових правилах і яка враховує, в тому числі, і параметри, які визначені Правилами користування тепловою енергією.

Отже, позивач правомірно використовував параметри, передбачені Правилами користування тепловою енергією, і здійснював нарахування споживачам, які не мають приладів обліку, відповідно до методики.

Крім того, доказом того, що позивач вірно визначає обсяги спожитої теплової енергії споживачами розрахунковим способом підтверджується ухвалою Вищого адміністративного суду України від 20.02.2014 р. у справі К/9991/21304/11.

Дослідивши платіжне доручення № 21 від 01.12.2015 на суму 11 544,80 грн., на яке посилається відповідач, суд першої інстанції встановив, що відповідач погасив частину заборгованості за теплову енергію, спожиту жителями будинку по вул. Вишгородській 46 в кв. 91-180 за період з 2012 до 2015 за спірним договором.

Частина заборгованості у розмірі 11 544,80 грн. за спірний період погашена 01.12.2015, тобто після звернення позивача з даним позовом до суду - 12.10.2015.

Відповідно до пункту 1-1 статті 80 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд припиняє провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

З огляду на зазначене, провадження у справі в частині позовних вимог щодо стягнення з відповідача 11 544,80 грн. основного боргу за договором на постачання теплової енергії у гарячій воді № 8373067 від 01.05.2001 за період з 01.10.2012 до 01.08.2015 правомірно припинено судом першої інстанції, у зв'язку з відсутністю предмету спору.

Враховуючи вищевикладене, оскільки відповідач в установленому законом порядку обставини, які повідомлені позивачем, не спростував, відсутність у нього заборгованості належними та допустимими доказами не довів, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про стягнення з відповідача основного боргу у розмірі 17 984,03 грн. за період з 01.10.2012 р. до 01.08.2015 р..

Публічне акціонерне товариство "Київенерго" просить суд також стягнути з відповідача 46 745,08 грн. інфляційної складової боргу та 5 513,09 грн. трьох відсотків річних у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем грошового зобов'язання за договором № 8373067 від 01.05.2001 за період з листопад 2012 до липня 2015.

Згідно зі ст. 614 Цивільного кодексу України, особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлене договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання.

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

З огляду на обставини справи, перевіривши наданий позивачем розрахунок нарахування інфляційної складової боргу та трьох відсотків річних, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правомірно стягнув з відповідача на користь позивача 46 745,08 грн. інфляційної складової боргу та 5 513,09 грн. трьох відсотків річних.

ПАТ "Київенерго" просить стягнути з відповідача 4 071,06 грн. пені за період з лютого 2015 до липня 2015 за порушення грошового зобов'язання за договором № 8373067 від 01.05.2001, додатковими угодами та додатками до нього.

Статтею 230 Господарського кодексу України встановлено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Частина 2 статті 551 Цивільного кодексу України визначає, що якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Таким чином, для застосування до боржника відповідальності у вигляді стягнення пені, вона має бути передбачена законом або договором.

Пунктом 3.5. додатку № 4 до договору № 8373067 від 01.05.2001 визначено, що у випадку несплати теплової енергії до кінця розрахункового періоду (п. 3 цього додатку), енергопостачальна організація нараховує абоненту пеню на суму фактичного боргу в розмірі 0,5 % за кожен день прострочення платежу по день фактичної сплати, але не більше суми обумовленої чинним законодавством України.

Відповідно до Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань" від 22.11.1996 зі змінами та доповненнями, розмір пені не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла в період за який нараховується пеня.

Згідно з частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано.

З огляду на обставини справи, перевіривши наданий позивачем розрахунок нарахування пені, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правомірно стягнув з відповідача на користь позивача 4 071,06 грн. пені.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду, що позов Публічного акціонерного товариства "Київенерго" до Житлово-будівельного кооперативу "Зірка" підлягає задоволенню частково.

Доводи скаржника про те, що судом порушено право відповідача на участь у судовому засіданні, наданні ним доказів та пояснень, колегія суддів відхиляє як необґрунтовані, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача був присутній в судових засіданнях 25.11.2015, 02.12.2015, надавав пояснення та докази.

09.12.2015 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з перебуванням його представника в іншому судовому засіданні.

Відповідно до п. 3.9.2. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Господарський суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв'язку з відсутністю його представника (з причин, пов'язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т. п.). При цьому господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника згідно з частинами першою - п'ятою статті 28 ГПК, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов'язаних з ним трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах (статті 32 - 34 ГПК), причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні.

Враховуючи викладене, судом першої інстанції було обгрунтовано відхилено клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та правомірно розглянуто справу на підставі ст. 75 ГПК України за наявними матеріалами.

Доказів на спростування позовних вимог відповідачем ні суду першої інстанції, ні апеляційному господарському суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення господарського суду міста Києва від 09.12.2015 у справі № 910/26646/15.

Керуючись статтями 99, 101, 102, 103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Житлово-будівельного кооперативу "Зірка" на рішення господарського суду міста Києва від 09.12.2015 у справі №910/26646/15 залишити без задоволення.

2. Рішення господарського суду міста Києва від 09.12.2015 у справі №910/26646/15 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/26646/15 повернути до господарського суду міста Києва.

Головуючий суддя Г.В. Корсакова

Судді С.Р. Станік

О.О. Хрипун