ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" листопада 2016 р. Справа № 911/2846/16

Господарський суд Київської області у складі судді Антонової В.М., розглянувши матеріали справи

за позовом Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ютем-Інжиніринг»

про стягнення 177 720,00 грн

За участю представників:

від позивача ОСОБА_1 (дов. б/н від 22.04.2016);

від відповідача не зявились.

Обставини справи:

Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція» (далі позивач) звернувся з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ютем-Інжиніринг» (далі відповідач) про стягнення 177 720,00 грн збитків.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в 2016 році Головним контрольно-ревізійним управлінням України було проведено ревізію фінансово-господарської діяльності ДП Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом та її відокремлених підрозділів, в тому числі в частині діяльності відокремленого підрозділу Рівненська АЕС, за період з 01.02.2015 по 01.03.2016, в результаті якої було встановлено завищення добових витрат на відрядження за договором № 969 від 17.06.2015 на виконання додаткових будівельних робіт по обєкту Реконструкція відкритої розподільчої споруди 750 кВ Рівненської АЕС, що був укладений між ВП Рівненська АЕС та ТОВ Ютем-Інжиніринг, оплата яких відповідачу призвела до матеріальної шкоди (збитків) на суму 177 720,00 грн. Відтак, позивач просить суд стягнути з відповідача збитки у сумі 177 720,00 грн на підставі ст. 22 та 611 ЦК України.

Ухвалою господарського суду Київської області від 08.09.2016 порушено провадження у справі № 911/2846/16, розгляд справи призначено на 06.10.2016.

04.10.2016 через канцелярію господарського суду Київської області від представника відповідача надійшов супровідний лист б/н від 03.10.2016 (вх. №20457/16) з доданими до нього документами та відзивом №596-202 від 03.10.2016 на позовну заяву, в якому відповідач зазначає, що позовні вимоги у даній справі є необґрунтованими та не підлягають задоволенню, оскільки вимоги ґрунтуються виключно на даних проведеної ревізії фінансової-господарської діяльності ДП «НАЕК Енергоатом», проте, акти приймання виконаних підрядних робіт та довідки про вартість виконаних робіт оформлено без будь-яких зауважень і претензій з боку позивача та виконані відповідачем будівельні роботи за договором №969 від 17.06.2015 оплачені позивачем у повному обсязі. Також, відповідач зазначає, що акти ревізій не є правовими документами, які встановлюють відповідальність субєкта господарювання та не є актами індивідуальної дії, не змінюють та не припиняють частково або повністю договірні правовідносини сторін, зобовязання, визначені договорами, оскільки виявлення будь-яких порушень в діяльності позивача за період перевірки не свідчить про зміну правовідносин між ним та відповідачем, що виникли на підставі укладених та виконаних договорів.

06.10.2016 до канцелярії господарського суду Київської області від представника позивача надійшло клопотання №001/8347 від 04.10.2016 (вх. №20582-16), згідно якого просив долучити до матеріалів справи документи та клопотання №001/8346 від 04.10.2016 (вх. №20583/16), згідно якого повідомив про відсутність аналогічного спору та рішень інших органів про стягнення 177 720,00 грн збитків.

Ухвалою господарського суду Київської області від 06.10.2016 продовжено строк вирішення спору у справі №911/2846/16 на 15 днів.

У судовому засіданні 06.10.2016 оголошено перерву до 10.11.2016.

У судовому засідання 10.11.2016 представник позивача підтримав позов повністю.

Представник відповідача у судове засідання 10.11.2016 не зявився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Абзацом першим пункту 3.9.2. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України „Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції № 18 від 26.12.2011р. передбачено, що у випадку незявлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Враховуючи, що неявка відповідача в судове засідання не перешкоджає розгляду спору по суті, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи за наявними в ній матеріалами відповідно до статті 75 Господарського процесуального кодексу України за відсутності представника відповідача.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в ній докази, оцінивши їх в сукупності за заслухавши пояснення представника позивача, суд

ВСТАНОВИВ:

17.06.2015 між відокремленим підрозділом Рівненська атомна електрична станція Державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю Ютем-Інжиніринг (підрядник) було укладено договір №969 (далі - договір), згідно якого підрядник зобовязався на свій ризик за завданням замовника виконати додаткові будівельні роботи по обєкту «Реконструкція відкритої розподільчої споруди 750 кВ Рівненської АЕС», зазначені в акцептованій пропозиції конкурсних торгів (будівельні роботи) та відповідно до положень Цивільного та Господарського кодексів України, з дотриманням будівельних норм та правил, що діють в Україні, а замовник зобовязався прийняти і оплатити такі роботи.

Відповідно до п. 1.3. договору обсяг робіт визначається на основі затвердженої проектно-кошторисної документації відповідно національному стандарту України ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 Правила визначення вартості будівництва.

Згідно п. 3.1 договору ціна робіт, що виконується за даним договором становить 10 712 683,33 грн, крім того ПДВ 2 142 536,67 грн. Загальна сума договору становить 12 855 220,00 грн.

Відповідно до п. 3.3 договору договірна ціна робіт, передбачених цим договором є динамічною. Ціна виконання робіт включає в себе всі затрати повязані із сплатою податків, обовязкових платежів, страхування, витрати на відрядження тощо. Джерело фінансування: реалізація електроенергії та виробництва теплоенергії. Протокол узгодження договірної ціни є невідємною частиною договору (додаток № 1). Вартість матеріалів замовника включена в ціну договору.

Згідно п. 3.10 договору витрати на відрядження робітників включаються в договірну ціну та компенсуються замовником за фактичними витратами згідно бухгалтерської довідки підрядника. В довідці, яка підписується керівником та головним бухгалтером підрядника, наводиться перелік прізвищ, посад, термінів відрядження, сум добових, проживання, проїзду кожного працівника. Довідка завіряється печаткою підрядника, який несе відповідальність за правильність інформації, наведеної в довідці. В акті приймання виконаних будівельних робіт витрати на відрядження включаються окремим рядком. У разі виявлення недостовірних даних в бухгалтерській довідці, підрядник повертає замовнику суму сплачених витрат на відрядження. Сума добових витрат відшкодовується замовником у розмірі 100,00 грн/доб. при наявності наказу про відрядження та відповідних первинних документів, що підтверджують відповідні витрати. За відсутності наказу добові витрати не виплачуються.

Відповідно до п. 4.1. договору оплата за виконані будівельні роботи здійснюється замовником на підставі двосторонньо підписаних актів приймання виконаних робіт (примірна форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (примірна форма КБ-3) шляхом перерахування грошових коштів, в розмірі вартості виконаних робіт, на поточний рахунок підрядника через 45 календарних днів з дати підписання акту приймання виконаних будівельних робіт, довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат.

Згідно п. 4.4 договору у разі виявлення невідповідності робіт, предявлених до оплати, встановленим вимогам, завищення їх обсягів або неправильного застосування кошторисом норм, поточних цін та інших помилок, що вплинули на ціну виконання робіт, замовник має право за участю підрядника скоригувати суму, що підлягає сплаті шляхом підписання коригувальних актів виконаних робіт КБ-2в та довідок КБ-3. У разі проведення коригування актів виконаних будівельних робіт після їх оплати, відповідна сторона зобовязується повернути/доплатити іншій стороні зайво сплачену/недоплачену суму на протязі 20 днів з моменту підписання акту коригування або зменшити/збільшити суму зобовязання замовника по оплаті виконаних робіт в межах договірної ціни договору.

Пунктом 10.1 договору передбачено, що договір набирає чинності з моменту підписання обома сторонами та діє до 30.06.2016, а в частині виконання гарантійних зобовязань підрядника, що передбачені даним договором, до спливу гарантійних строків.

17.06.2015 до договору №969 від 17.06.2015 між позивачем та відповідачем підписано та скріплено печатками протокол погодження договірної ціни з протоколом розбіжностей, відповідно до яких сторонами досягнуто згоди про величину договірної ціни на виконання будівельних робіт по обєкту Реконструкція відкритої розподільчої споруди 750 кВ Рівненської АЕС в сумі 12 855 220,00 грн з ПДВ, графік виконання робіт та додаток № 3 до договору, в якому визначена договірна ціна на виконання робіт з найменуванням витрат та їх вартості, з яких вона складається, кошторисний рахунок коштів на відрядження працівників будівельних організацій на обєкт будівництва.

18.01.2016 між відокремленим підрозділом Рівненська атомна електрична станція Державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ютем-Інжиніринг» укладено додаткову угоду №2 до договору №969 від 17.06.2015, згідно якої сторони виклали в новій редакції п. 3.1 договору та погодили ціну договору у сумі 12 590 336,85 грн, на підтвердження чого підписали та скріпили печатками сторін протокол погодження договірної ціни.

Судом встановлено, що відповідач виконав, а позивач прийняв будівельні роботи за серпень грудень 2015 року, що підтверджується наявними в матеріалах справи підписаними та скріпленими печатками сторін актами приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрат форми КБ-3 за вказаний період.

Претензій щодо несвоєчасного або неякісного виконання робіт від позивача на адресу відповідача не надходило.

На виконання умов договору позивач оплатив виконані будівельні роботи за серпень грудень 2015 року.

У 2016 році працівниками Головного контрольно-ревізійного управління України було проведено ревізію фінансово-господарської діяльності ДП «НАЕК «Енергоатом» та її відокремлених підрозділів, в тому числі і відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС».

За результатами зазначеної ревізії 13.06.2016 Державною фінансовою інспекцією у рівненській області складено довідку ревізії фінансово-господарської діяльності ДП «НАЕК «Енергоатом» в частині діяльності відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» за період з 01.02.2015 по 01.03.2016 , згідно якої встановлено

Позивач в обґрунтування позовних вимог стверджує, що відповідачем було завдано йому матеріальної шкоди (збитків) та посилається на довідку Державної фінансової інспекції України у Рівненській області від 13.06.2016.

З довідки Державної фінансової інспекції України у Рівненській області від 13.06.2016 р. вбачається, що під час проведення ревізії фінансово-господарської діяльності Державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом в частині діяльності відокремленого підрозділу Рівненська атомна електрична станція за період з 01.02.2015 по 01.03.2016, встановлено, що при укладанні договору №969 від 17.06.2015 було порушено процедуру конкурсних торгів, а саме ТОВ «Ютем-Інженіринг» у документі «Пропозиція конкурсних торгів» визначені умови договору, які не відповідають умовам визначеним додатком №3, зокрема в частині умов визначених п.3.10, а відтак договір укладений в порушення ч. 2 ст. 31 Закону, встановлено завищену вартість договору, встановлено, що оплачено завищені добові витрати на відрядження у розмірі 177 720,00 грн, що призвело до матеріальної шкоди (збитків) в сумі 177 720,00 грн.

Позивач звернувся до відповідача з листом № 061.0-11/5103 від 16.06.2016 , в якому, посилаючись на постанову КМУ від 01.08.2005 р. № 668 та на проект довідки ревізії фінансово-господарської діяльності Державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом, просив відповідача повернути кошти в розмірі 177 720,00 до 16.06.2016 та по факту повернення коштів надати позивачу акт коригування попереднього періоду та розрахунок коригування податкової накладної.

У відповідь на лист позивача № 061.0-11/5103 від 16.06.2016 відповідач листом № 350-202/1 від 11.07.2016 повідомив, що в договір №969 від 17.06.2015 був укладений за результатом конкурсних торгів, в яких цінова пропозиція ТОВ «Ютем-Інженіринг» визнана найкращою та сформована на підставі діючого законодавства, у актах приймання виконаних робіт витрати на відрядження включались за фактичним витратами згідно бухгалтерських довідок, оплата добових працівникам здійснювалась на підставі посвідчень про відрядження, відомостей нарахування відрядних працівникам та табелів відпрацьованого часу, таким чином відсутні порушення ст. 31 Закону №1197, а умови договору відповідають умовам цінової пропозиції та відсутнє завищення добових витрат, відтак відсутні підстави для здійснення коригування сум добових витрат, а вимоги позивача щодо повернення коштів є необґрунтованими та безпідставними.

З матеріалів справи вбачається, що 10.08.2016 позивачем отримана вимога № 05-14/50 від 02.08.2016 Державної аудиторської служби України щодо усунення порушень законодавства, в якій зазначено, що Державна фінансова інспекція України на виконання п. 2.21 Плану контрольно-ревізійної роботи на І квартал 2016 року провела ревізію фінансово-господарської діяльності державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом та його відокремлених структурних підрозділів за період з 01.02.2015 по 01.03.2016, якою встановлено низку порушень, що відображені в акті ревізії від 22.06.2016 № 05-21/67, які не усунені станом на 02.08.2016. У звязку з вищевикладеним Державна аудиторська служба України вимагає у позивача опрацювати матеріали ревізії та усунути виявлені порушення законодавства в установленому законодавством порядку; інформацію про вжиті заходи з усунення порушень і недоліків разом із завіреними копіями підтверджених первинних, розпорядчих та інших документів надати до Держаудитслужби до 05.09.2016.

Предметом позову є вимога позивача про стягнення з відповідача 177 720,00 грн збитків.

Відповідно до ч. 1 ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Згідно з ч. 3 ст. 875 ЦК України до договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Так, свобода договору полягає передусім у вільному вияві волі сторін на вступ у договірні відносини, а отже і у вільному визначені сторонами умов договору, однією із складових якої є його ціна.

Згідно з ч. 1 ст. 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 632 ЦК України зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Частиною 1 статті 843 ЦК України передбачено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Отже, відповідно до ч. 1 ст. 843 ЦК України ціна, яку встановили позивач і відповідач у договорі № 969 від 17.06.2015, з урахуванням додаткової угоди, у розмірі 12 590 336,85 грн, є погодженою, тобто на момент укладення договору позивач не заперечував проти сплати відповідачу зазначеної суми.

Крім того, сторонами було погоджено п. 3.10 договору щодо встановлення відшкодування добових витрат у розмірі 100 грн/доб.

Відповідно до п. 3 ч. 1 та ч. 2 ст. 29 Закону України «Про здійснення державних закупівель» замовник відхиляє пропозицію конкурсних торгів у разі, якщо пропозиція конкурсних торгів не відповідає умовам документації конкурсних торгів.

Учасник, пропозиція конкурсних торгів якого відхилена, повідомляється про це із зазначенням аргументованих підстав протягом трьох робочих днів з дати прийняття такого рішення. Інформація про відхилення пропозиції оприлюднюється відповідно до статті 10 цього Закону.

Згідно ч. 1 ст. 31 Закону України «Про здійснення державних закупівель» у день визначення переможця замовник акцептує пропозицію конкурсних торгів, що визнана найбільш економічно вигідною за результатами оцінки.

Однак, з матеріалів справи вбачається та не заперечується сторонами, що пропозиція відповідача була визнана найбільш економічно вигідною, а тому замовник акцептував зазначену пропозицію.

Крім того, з матеріалів справи слідує, що ані торги, ані договір не визнались недійсними, а відтак посилання позивача, що договір укладено з порушенням чинного законодавства є необґрунтованими та безпідставними.

Оскільки на підставі договору № 969 від 17.06.2015 позивач прийняв виконані відповідачем роботи за актами приймання виконаних будівельних робіт без жодних зауважень та заперечень щодо вартості та якості будівельних робіт, то у позивача виникло зобовязання з оплати виконаних будівельних робіт.

Як вже зазначалось вище, на виконання умов договору позивач оплатив виконані роботи за актами приймання будівельних робіт, до складу яких входили і витрати на відрядження працівників.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.

Згідно з п. 4 ст. 611 ЦК України відшкодування збитків є наслідком порушення зобов'язання.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушення зобовязання є його невиконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання).

Для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності, як відшкодування збитків, необхідною є наявність всіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки; шкоди та її розміру; причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини.

Наявність всіх вищезазначених умов є обов'язковим для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому, на позивача покладається обов'язок довести наявність збитків, завданих порушенням зобовязання, протиправність факт порушення відповідачем зобовязання та причинний зв'язок між порушенням і заподіяними збитками.

Позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження невиконання відповідачем своїх зобовязань за договором № 969 від 17.06.2015. При цьому, акти приймання будівельних робіт за період серпень-грудень 2015 року, за якими перевіркою встановлено завищені витрати на відрядження працівників, підписані позивачем без зауважень та відповідно здійснена оплата.

Зазначені акти та, зокрема, сума витрат на відрядження не оскаржувалась позивачем.

Посилання позивача на те, що зазначені збитки спричинені відповідачем внаслідок неправомірних дій, зокрема, внесення завищених відряджувальних витрат в даних в акти форми КБ-2в за серпень-грудень 2015 року за договором № 969 від 17.06.2015 є необґрунтованими виходячи із наступного.

Акт ревізії і зазначені в ньому відомості та вимога про усунення недоліків за своєю правовою природою не можуть бути безумовним доказом наявності фактів, які в силу норми ст. 35 ГПК України не потребують доказування. Акт ревізії не являється первинним документом бухгалтерського обліку та фінансової звітності, він лише фіксує можливі порушення і не є належним доказом порушення відповідачем своїх зобовязань за договором.

Такі акти та вимоги не змінюють, не припиняють частково або повністю договірні правовідносини сторін, зобовязання, визначені договорами, оскільки виявлення будь-яких порушень в діяльності позивача за період перевірки не свідчить про зміну правовідносин між ним та відповідачем, що виникли саме на підставі укладених та виконаних договорів.

Таким чином, позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки грошові кошти, які позивач просить стягнути з відповідача у якості збитків, є оплатою належно виконаних за договором № 969 від 17.06.2015 будівельних робіт та зокрема погоджених сторонами відряджувальних витрат, а спричинення відповідачем збитків, в наслідок порушення зобовязань за даним договором, позивачем не доведено.

В силу вимог ст. ст. 33, 34 цього Кодексу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.43 ГПК України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили. Визнання однією стороною фактичних даних і обставин, якими інша сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення, для господарського суду не є обов'язковим.

Відповідно до ст. 32 ГПК України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Враховуючи вищевикладене та те, що торги та договір №969 від 17.06.2015 не визнавались недійсними, враховуючи наявні в матеріалах справи акти приймання виконаних будівельних робіт за серпень-грудень 2015 року, які підписані сторонами без жодних зауважень та претензій щодо якості виконаних робіт, їх обсягу та вартості, суд дійшов висновку, що позивачем належними та допустимими доказами не доведено свої позовні вимоги, а тому вимога позивача про стягнення з відповідача збитків в сумі 177 720,00 грн не підлягає задоволенню.

Витрати по сплаті судового збору, відповідно до статей 44, 49 ГПК України, покладаються судом на позивача.

Керуючись ст.ст. 44, 49, 82-85 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні позову.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його належного оформлення та підписання, і може бути оскаржено в апеляційному порядку.

Повне рішення складено: 21.11.2016

Суддя В.М. Антонова