УХВАЛА

07.11.2016Справа № 910/16631/14

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрконцепт"

до Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк"

третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Міністерство фінансів України

за участю Генеральної прокуратури України

про стягнення 144 063 813,18 грн.

суддя Пукшин Л.Г.

Представники:

від прокуратури Лиховид О.С. - представник за посвідченням від 03.02.16
від позивача не з'явились
від відповідача Цурка Н.О. - представник за довіреністю № 04 від 11.01.16; Добровольський Я.В. - представник за довіреністю № 505 від 04.11.15 Яців О.Р. - представник за довіреністю №399 від 28.09.16
від третьої особине з"явились
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У серпні 2014 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрконцепт" звернулось до господарського суду з позовом до Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Укргазбанк" про стягнення 144063813,18 грн. збитків, які завдані позивачеві внаслідок визнання недійсним укладеного між сторонами договору відступлення права вимоги (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог). Справа розглядалась судами неодноразово.

За наслідками нового розгляду рішенням Господарського суду міста Києва від 14.04.2016 у справі № 910/16631/14 (суддя Маринченко Я.В.) у позові відмовлено.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 29.06.2016 апеляційну скаргу ТОВ "Укрконцепт" задоволено; рішення господарського суду міста Києва від 14.04.2016 у справі № 910/16631/14 скасовано; постановлено нове рішення, яким позовні вимоги ТОВ "Укрконцепт" задоволено у повному обсязі; вирішено стягнути з ПАТ АБ "Укргазбанк" на користь ТОВ "Укрконцепт" 144063813,18 грн. - збитків, 73080,00 грн. - судового збору за подання позовної заяви та 80388,00 грн. - судового збору за подання апеляційної скарги.

Постановою Вищого господарського суду України від 16.08.2016 касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Укргазбанк" задоволено частково, рішення господарського суду міста Києва від 14.04.2016 року та постанову Київського апеляційного господарського суду від 29.06.2016 року у справі № 910/16631/14 скасовано та передано справу на новий розгляд до суду першої інстанції в іншому складі суду.

При цьому, Вищий господарський суд України в постанові від 16.08.2016 зазначив, що за загальним принципом цивільного права, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина перша статті 22, стаття 611, частина перша статті 623 ЦК). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Згідно з частиною 2 ст. 623 Цивільного кодексу розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.

За змістом ст. 1166 Цивільного кодексу України, упущена вигода - це доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене. Якщо особа, що порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.

При визначенні упущеної вигоди (неодержаних доходів) враховуються вжиті кредитором заходи для їх одержання (ст. 623 Цивільного кодексу України). При обрахуванні розміру упущеної вигоди мають враховуватися тільки ті точні дані, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання грошових сум, або інших цінностей, якби зобов'язання було виконано боржником належним чином. Нічим не підтверджені розрахунки кредитора про можливі доходи до уваги братися не повинні. Розмір упущеної вигоди повинен визначатися з урахуванням часу, протягом якого тривали протиправні дії відповідача, розумних витрат на отримання доходів, які кредитор поніс би, якби не відбулося порушення права. Обґрунтування і доказування розміру збитків здійснюється кредитором. Така вимога обумовлена основною спрямованістю інститутів цивільно-правової відповідальності саме на відшкодування збитків. Нездатність кредитора обґрунтувати вимоги про відшкодування упущеної вигоди може бути для суду підставою для відмови в задоволенні таких вимог.

Оскільки, господарськими судами попередніх інстанцій під час нового розгляду справи не виконано вказівки постанови касаційної інстанції від 03.02.2016 та порушено вищенаведені норми матеріального та процесуального права, то дані судові рішення підлягають скасуванню, а справа підлягає передачі на новий розгляд до господарського суду першої інстанції.

Отже, Вищий господарський суд України при направленні справи на новий розгляд вказав про те, що судами не встановлено причинний зв'язок між заявленими позивачем збитками та протиправною поведінкою боржника у справі.

Відповідно до вимог ст. 2-1 ГПК України справу № 910/16631/14 передано для повторного розгляду судді Пукшин Л.Г.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.09.2016 суд прийняв справу до свого провадження та призначив до розгляду на 28.09.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.09.2016 розгляд справи в порядку ст. 77 ГПК України було відкладено на 19.10.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.10.2016 розгляд справи в порядку ст. 77 ГПК України було відкладено на 02.11.2016.

02.11.2016 через загальний відділ діловодства господарського суду надійшли від відповідача заперечення №117/50861/2016 від 01.11.2016 та пояснення щодо заяви позивача про зміну підстави позовних вимог.

Крім того, 02.11.2016 через загальний відділ діловодства господарського суду надійшло від позивача клопотання від 02.11.2016 про перенесення слухання справи на іншу дату та ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.11.2016 суд в порядку ст. ст. 69, 77 ГПК України продовжив строк вирішення спору на 15 днів та відклав розгляд справи.

Судом переглянуто матеріали справи та встановлено, що в ухвалі від 02.11.2016 невірно зазначено дату наступного судового засідання, що відповідно є підставою для виправлення описки в ухвалі.

Згідно зі ст. 89 Господарського процесуального кодексу України суддя за заявою сторони чи за своєю ініціативою виправляє допущені в рішенні, ухвалі описки, не зачіпаючи суті рішення.

Керуючись ст.ст. 86, 89 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку допущену в ухвалі суду від 02.11.2016 року, а саме у п. 2 резолютивної частини ухвали замість "Відкласти розгляд справи на 02.11.2016 о 12:00 год." читати "Відкласти розгляд справи на 23.11.2016 о 12:05 год.".

2. Дана ухвала є невід'ємною частиною ухвали Господарського суду міста Києва від 02.11.2016 р. у справі № 910/16631/14.

Суддя Л.Г. Пукшин