ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" жовтня 2016 р. Справа № 925/953/16

Господарський суд Черкаської області в складі: головуючого - судді Спаських Н.М. з секретарем судового засідання Волна С.В., за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - за довіреністю;

від відповідача: ОСОБА_2, ОСОБА_3 - за довіреністю та адвокат;

від ТОВ "Даш-Бент-Інвест": ОСОБА_3 - адвокат;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси справу за позовом ОСОБА_4 до ПАТ "Дашуківські бентоніти" про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів від 19.07.2016 року

ВСТАНОВИВ:

Заявлено позов про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ "Дашуківські бентоніти", які оформлені протоколом загальних зборів акціонерів та протоколом про підсумки голосування на позачергових загальних зборах акціонерів від 19.07.2016 року.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала повністю та просить суд їх задовольнити.

12.10.2016 року від відповідача за підписом голови правління ОСОБА_5 суду надійшов відзив на позов, яким він просить відмовити у позові повністю.

Від відповідача за підписом голови правління ПАТ "Дашуківські бентоніти" ОСОБА_6 до суду 31.10.2016 надійшов відзив на позов із визнанням позовних вимог.

За змістом ст. 23,43 ГПК України визнання позову та визнання другою стороною фактичних даних і обставин, якими інша сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення, для господарського суду не є обов'язковим та не має вирішального значення.

Представник відповідача та третьої особи на стороні відповідача проти позову заперечили з мотивів недоведеності підстав для визнання спірних рішень загальних зборів недійсними.

Заслухавши доводи та пояснення представників учасників процесу і дослідивши наявні у справі документи, суд вважає, що позов підлягає до повного задоволення, виходячи з такого:

У відповідності до ст. 33 ГПК України кожна особа повинна довести ті обставини, на які вона спирається як на підставу своїх вимог та заперечень.

З матеріалів справи вбачається наступне:

Позивач ОСОБА_4 є акціонером ПАТ "Дашуківські бентоніти" і володіє часткою у статутному капіталі товариства у розмірі 0,0075%, що підтверджується випискою про стан рахунку у цінних паперах (а.с. 80,81 том 1). Проти даного статусу акціонера позивача у відповідача та третьої особи заперечень немає.

Також позивач вказує, що він є офіційно зареєстрованим кінцевим (бенефіціарним власником (контролером) ПАТ "Дашуківські бентоніти", тобто особою, яка має моживість здійснювати вирішальний вплив на управління або господарську діяльність юридичної особи безпосередньо або через інших осіб (п. 20 ч.1 ст. 1 ЗУ "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення").

19.07.2016 року відбулися позачергові загальні збори акціонерів ПАТ "Дашуківські бентоніти", які оформлені протоколом № 3/2016 (а.с. 18 том 1).

Загальними зборами крім організаційних питань про затвердження порядку та способу засвідчення бюлетенів для голосування на загальних зборах акціонерів; обрання лічильної комісії та прийняття рішень про припинення її повноважень; обрання голови та секретаря позачергових загальних зборів, затвердження регламенту роботи зборів, також було прийнято рішення з четвертого питання: "визначення напрямків врегулювання боргових зобов'язань акціонерного товариства та обрання відповідальної особи для їх реалізації. Прийняття рішення за наслідками розгляду питання".

За доводам позивача, а також згідно відомостей, занесених до протоколу зборів від 19.07.2016, представник позивача (акціонера ОСОБА_4Г.) був присутнім на цих зборах та оголосив інформацію про наявність існуючої ухвали Лисянського районного суду Черкаської області стосовно накладення арешту на акції, майно та корпоративні права ТОВ "Даш-Бент-Інвест". Дане товариство володіє 90,0055% статутного капіталу ПАТ "Дашуківські бентоніти", а оскільки накладено заборону на участь у голосуванні ТОВ "Даш-Бент-Інвест" належними йому акціями, то на зборах немає кворуму для їх проведення та голосування з питань порядку денного.

З приводу доводів позивача про існування ухвали Лисянського районного суду Черкаської області від 21.03.2016 по справі № 700/224/16-к (а.с. 28 том 1) якою накладено арешт на цінні папери-акції прості бездокументарні ПАТ "Дашуківські бентоніти" та на майнові, корпоративні права, що випливають із цих акцій, то суд встановив таке:

У відповідності до ст. 167 ГК України, корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Як вказано в цій ухвалі від 21.03.2016, слідчий-суддя керувався ст. 131,132,170-175 та 379 КПК України. Стаття 131 КПК передбачає серед вичерпного переліку заходів забезпечення кримінального провадження арешт майна. При цьому в цій статті вказано, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Ст. 170 КПК передбачає, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ч. 10 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери,майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Статтею 175 КПК України передбачено, що ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. В коментарі до даної статті з програми ліга-Закон вказано, що ухвала слідчого судді, суду про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором в порядку, визначеному в ухвалі. Даний порядок в ухвалі від 21.03.2016 року не передбачений. Умови виконання ухвал слідчих суддів та судів про арешт майна, в тому числі і щодо заборон (обтяжень) розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його, в залежності від виду майна, визначені діючим законодавством, а саме:

-Законом України N 606-XIV від 21 квітня 1999 року "Про виконавче провадження". Згідно частини 2 статті 17 цього Закону державна виконавча служба виконує ухвали судів у кримінальних справах. Відповідно до частини 8 статті 57 зазначеного Закону арешт на цінні папери накладається в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України N 1744 від 22 вересня 1999 року затверджений Порядок накладення арешту на цінні папери.

-Законом України N 1952-IV від 01 липня 2004 року "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", який набрав чинності з 01 січня 2013 року. Відповідно до пункту 8 статті 16 та пункту 3 частини 2 статті 19 зазначеного Закону державна реєстрація обтяжень здійснюється на підставі рішень судів, що набрали законної сили, постанов органів досудового слідства відповідно до поданої заяви органом або посадовою особою, якими встановлено обтяження.

Представник третьої особи ТОВ "Даш-Бент-Інвест" в ході розгляду справи заперечував, що ухвала Лисянського районного суду Черкаської області від 21.03.2016 по справі № 700/224/16-к (а.с. 28 том 1) була виконана належним чином, оскільки ніяких відомостей про арешт корпоративних прав на рахунках у цінних паперах ТОВ "Даш-Бент-Інвест" у депозитарних установах на час проведення зборів 19.07.2016 року не було зафіксовано.

Доказів про протилежне позивачем у справу не подано.

Пунктом 2.5. постанови Пленуму ВГСУ від 25 лютого 2016 року N 4 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" визначено, що господарським судам необхідно враховувати, що відповідно до статті 8 Закону України "Про депозитарну систему України" підтвердженням прав на цінні папери та прав за цінними паперами, що існують в бездокументарній формі,а також обмежень прав на цінні папери у певний момент часу є обліковий запис на рахунку в цінних паперах депонента в депозитарній установі.

У відповідності до ст. 12 ГПК України господарським судам підвідомчі справи, що виникають з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи, пов'язаними із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи, крім трудових спорів.

Згідно п. 2.7, 2.12, 2.16, 2.17 вказаної постанови Пленуму ВГСУ від 25 лютого 2016 року N 4 -- відповідачем у спорах про визнання недійсним рішення загальних зборів та інших керівних органів юридичної особи виступає сама юридична особа. Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

У зв'язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути:

- невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства;

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів;

- позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Під час розгляду відповідних справ господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв'язку з порушенням прямих вказівок закону є:

- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статті 59 та 60 Закону України "Про господарські товариства", статті 41 та 42 Закону України "Про акціонерні товариства", стаття 15 Закону України "Про кооперацію");

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина шоста статті 42 Закону України "Про акціонерні товариства");

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (частина п'ята статті 61 Закону України "Про господарські товариства");

- відсутність протоколу загальних зборів ТОВ (частина шоста статті 60 Закону України "Про господарські товариства");

- відсутність протоколу загальних зборів АТ, підписаного головою і секретарем зборів (стаття 46 Закону України "Про акціонерні товариства").

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв'язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Позивачеві не може бути відмовлено у задоволенні вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів тільки з мотивів недостатності його голосів для зміни результатів голосування з прийнятих загальними зборами учасників (акціонерів, членів) рішень, оскільки вплив учасника (акціонера, члена) на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише голосуванням.

Судам слід враховувати, що рішення, прийняті за наслідками розгляду питань, викладених у порядку денному так, що унеможливлювало усвідомлення акціонером суті питання, яке пропонувалося розглянути на загальних зборах акціонерів (наприклад, "Різне", "Організаційні питання" тощо), повинні визнаватися недійсними у зв'язку з порушенням в таких випадках права акціонера на попереднє ознайомлення з переліком питань, що виносяться на голосування, передбачене статтею 35 Закону України "Про акціонерні товариства". Якщо у внутрішніх документах обумовлено можливість вирішення на загальних зборах процедурних питань (питань, пов'язаних з порядком проведення загальних зборів тощо) без включення їх до порядку денного, такі положення внутрішніх документів суд не повинен брати до уваги.

Позивач вказує, що в оприлюдненому оголошенні про запланований для обговорення на зборах 19.07.2016 року порядок денний під питанням № 4 внесено: визначення напрямків врегулювання боргових зобов'язань акціонерного товариства та обрання відповідальної особи для їх реалізації. Прийняття рішення за наслідками розгляду питання (а.с. 14 том 1). Таким же чином дане питання сформульовано і в протоколі позачергових загальних зборів, рішення з якого оспорюється у даній справі.

Натомість на голосування по 4му питанню запропоновано проект рішення з трьома пунктами:

1. Надати згоду на введення процедури санації ПАТ "Дашуківські бентоніти" до порушення провадження у справі про банкрутство в порядку ст. 6 ЗУ "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" .

2. Зобов'язати Голову правління ОСОБА_7 товариства протягом 2х календарних місяців розробити план досудової санації ПАТ "Дашуківські бентоніти" та письмово погодити його із кредиторами ОСОБА_7 товариства у порядку, передбаченому законом про банкрутство.

3. У разі ненадання кредиторами ОСОБА_7 товариства згоди на проведення процедури досудової санації та /або несхвалення (погодження) плану досудової санації кредиторами, звернутися до господарського су із заявою про порушення справи про банкрутство ПАТ "Дашуківські бентоніти" з метою проведення керівником процедури санації товариства в порядку ст. 49 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" та уповноважити Голову правління ОСОБА_7 товариства звернутися до господарського суду із заявою про порушення справи про банкрутство".

За дані питання проголосовано "за" більшістю голосів учасників зборів.

Суд погоджується із доводами позивача про те, що зміст 4го питання порядку денного, яке було оприлюднено для прийняття позачерговими загальними зборами 19.07.2016 та яке фактично було прийнято зборами - істотно відрізняється.

У протоколі зборів немає відомостей, що для зміни формулювання 4го питання порядку денного для голосування за нього було попередньо отримано згоду всіх присутніх акціонерів на зборах.

З питання "визначення напрямків регулювання боргових зобов'язань" напряму не вбачається висновок, що це питання має лише один наслідок - введення процедури санації ПАТ "Дашуківські бентоніти" до порушення провадження в справі про банкрутство, а не вжиття інших заходів, які теж можуть мати місце щодо кредиторів (переведення боргу, розстрочка виконання зобов'язання, перенесення строку платежів, відступне, новація і т.д.).

Тому слід погодитися із доводами позивача, що формулювання 4го питання порядку денного загальних зборів 19.07.2016 унеможливлювало усвідомлення позивачем суті винесеного на збори питання та що конкретно буде обговорюватися, що є підставою для визнання недійсним рішення з такого питання.

У відповідності до п. 9,10 ст. 42 ЗУ "Про акціонері товариства" на загальних зборах голосування проводиться з усіх питань порядку денного, винесених на голосування. Загальні збори не можуть приймати рішення з питань, не включених до порядку денного, крім питань зміни черговості розгляду питань порядку денного та оголошення перерви у ході загальних зборів до наступного дня.

Ч.3 ст. 36 вказаного Закону визначає, що після надіслання акціонерам повідомлення про проведення загальних зборів акціонерне товариство не має права вносити зміни до документів, наданих акціонерам або з якими вони мали можливість ознайомитися, крім змін до зазначених документів у зв'язку із змінами в порядку денному чи у зв'язку з виправленням помилок. У такому разі зміни вносяться не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення загальних зборів, а щодо кандидатів до складу органів товариства - не пізніше ніж за чотири дні до дати проведення загальних зборів.

Згідно п. 5 ст. 38 вказаного Закону, зміни до проекту порядку денного загальних зборів вносяться лише шляхом включення нових питань та проектів рішень із запропонованих питань. Товариство не має права вносити зміни до запропонованих акціонерами питань або проектів рішень.

Таким чином з протоколу зборів 19.07.2016 вбачається, що зборами було прийнято рішення з питань, які не відповідають п. 4 порядку денного, що є підставою для визнання таких рішень недійсними.

У відповідності до ст.46 ЗУ "Про акціонерні товариства" до протоколу зборів вносяться як всі питання порядку денного, так і основні тези виступів при обговоренні цих питань.

Як вбачається із тексту протоколу, по п. 4 порядку денного, виступу як такого, із розкриттям доводів ініціатора зборів не було, ніякі варіанти "визначення напрямків регулювання боргових зобов'язань" не обговорювалися взагалі. Голова позачергових зборів ОСОБА_8 лише запропонував прийняти рішення відносно запропонованого проекту щодо введення досудової санації навіть без пояснення необхідності прийняття такого рішення і чому воно є єдино можливим. У протоколі відсутні посилання на використання первинних документів про борги товариства, які необхідні для обговорення вказаного питання та прийняття виваженого рішення зборами.

Позивач також вказав на порушення порядку скликання позачергових зборів 19.07.2016 року, зокрема, щодо недотримання передбаченого ст. 35,47 ЗУ "Про акціонерні товариства" термінів оприлюднення оголошення про збори на офіційному веб-сайті ПАТ "Дашуківські бентоніти", нерозміщення проектів рішень з кожного питання та прострочення термінів персонального повідомлення позивача про ці збори із надісланням порядку денного.

Проти даних доводів відповідачем подано заперечення про те, що побоюючись повернення до керівництва товариством ОСОБА_6 працівники товариства керівництву компанії почали заявляти про свій намір звільнитися з підприємства. Побоюючись цього і було прийнято рішення скликання у скорочені терміни позачергових загальних зборів (а.с. 1-3 том 2). Дані доводи, на думку суду, не можуть бути обгрунтованою підставою для порушення вимог чинного законодавства.

З приводу доводів позивача про те, що Наглядова рада ПАТ "Дашуківські бентоніти", яка скликала позачергові загальні збори 19.07.2016 року була неповноважною для вчинення таких дій, суд зазначає наступне:

Позивач посилається на ту обставину, що ухвалою Лисянського р-ного суду Черкаської області від 12.02.2016 року у справі № 700/117/16-ц ТОВ "Фінансова компанія "Дельта", ТОВ "Даш-Бент-Інвест", ПАТ "Дашуківські бентоніти", будь-яким іншим фізичним або юридичним особам заборонено вчиняти будь-які дії, направлені на організацію, підготовку або та/або проведення позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ "Дашуківські бентоніти", призначені на 18.02.2016, 19.02.2016,25.02.2016,26.02.2016. в т.ч але не виключно: отримувати та/або передавати реєстри власників іменних цінних паперів, проводити реєстрацію акціонерів, брати участь у загальних зборах, голосувати на них, підписувати протокол (рішення) загальних зборів.

В даній ухвалі не вказано про збори, заплановані до проведення на 19.07.2016 року.

Також обом сторонам відомо, що господарським судом Черкаської області у тому ж складі в даний час розглядається справа № 925/284/16 за позовом ОСОБА_9 до ПАТ "Дашуківську бентоніти" (третя особа із самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_4Г.), яка провадженням зупинена до вирішення питання про результати апеляційного оскарження ухвали Лисянського р-ного суду Черкаської області від 12.02.2016 року у справі № 700/117/16-ц.

Оскільки сторонами ще не надано суду первинних документів про результати цього оскарження, то суд вважає за неможливе надавати у даній справі будь-яку правову оцінку ухвалі Лисянського р-ного суду Черкаської області від 12.02.2016 року у справі № 700/117/16-ц.

Щодо решти ухвал Лисянського районного суду, які приймалися у цивільних справах щодо заборони певним особам використовувати оригінали правовстановлюючих документів, реєстраційних документів, розпорядчих і дозвільних документів ПАТ "Дашуківські бентоніти", організовувати, проводити, брати участь у загальних зборах товариства, то суд вважає, що позивач у даному спорі не обґрунтовував можливості регулювання заходами забезпечення у цивільній справі корпоративних відносин, в т.ч і щодо реалізації акціонером свого права на управління товариством та не надав доказів фактичного виконання таких ухвал у примусовому порядку. Тому суд не може всебічно оцінити ці ухвали та зробити за ними висновок.

В частині доводів позивача про те, що відповідач неправомірно намагається в даний час повторно розглянути питання порядку денного зборів від 19.07.2016 року, призначивши чергові збори на 09.09.2016 із питанням про підтвердження рішення позачергових зборів від 19.07.2016 року, то суд вважає, що така дія відповідача не є порушенням чинного законодавства, оскільки переконливих доказів про протилежне позивачем суду не подано.

У відповідності до п. 3.12. постанови Пленуму ВГСУ від 26 грудня 2011 року N 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" право позивача на зміну предмета або підстави позову може бути реалізоване лише до початку розгляду господарським судом справи по суті та лише у суді першої інстанції шляхом подання до суду відповідної письмової заяви. Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Водночас і посилання суду в рішенні на інші норми права, ніж зазначені у позовній заяві, не може розумітися як вихід суду за межі позовних вимог.

В ході розгляду справи позивач доповнив свої доводи щодо допущених порушень при прийняті рішень позачерговими загальним зборам 19.07.2016 року ще й порушеннями законності при прийняті рішення щодо надання згоди на введення процедури санації до порушення справи про банкрутство ПАТ "Дашуківські бентоніти".

Обговоривши дане питання з учасниками судового процесу, судом було встановлено наступне:

Як вбачається із прийнятого рішення по п. 4 порядку денного, позачерговими загальними зборами 19.07.2016 вирішено надати згоду на введення процедури санації ПАТ "Дашуківські бентоніти" до порушення провадження у справі про банкрутство в порядку ст. 6 ЗУ "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Оскільки при прийнятті даного рішення відповідач керувався не внутрішніми установчими документами, а процедурами, передбаченими чинним законодавством, то суду слід перевірити законність вказаного рішення за нормами чинного законодавства.

Ст. 6 ЗУ "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" передбачає, що ініціювати процедуру санації боржника до порушення провадження у справі про банкрутство мають право боржник або кредитор. Згода між боржником і кредитором (кредиторами) щодо проведення санації боржника до порушення провадження у справі про банкрутство може бути досягнута як до, так і після виникнення заборгованості боржника. Санацію боржника до порушення провадження у справі про банкрутство може бути передбачено правочином (договором), на підставі якого виникло грошове зобов'язання боржника.

Процедуру санації боржника до порушення провадження у справі про банкрутство може бути введено за наявності:

- відповідної письмової згоди власника майна (органу, уповноваженого управляти майном) боржника;

- відповідної письмової згоди кредиторів, загальна сума вимог яких перевищує п'ятдесят відсотків кредиторської заборгованості боржника згідно з даними його бухгалтерського обліку;

- плану санації, який повинен бути письмово погоджений усіма забезпеченими кредиторами та схвалений загальними зборами кредиторів боржника.

Пунктом 10 даної норми передбачено, що Положення про порядок проведення санації до порушення провадження у справі про банкрутство затверджується Вищим господарським судом України.

Постановою Пленуму ВГСУ від 17 грудня 2013 року N 15 затверджено Положення про порядок проведення санації до порушення провадження у справі про банкрутство, розроблене відповідно до статей 5, 6 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (у редакції Закону України від 22.12.2011 N 4212-VI). Нормами цього положення передбачено таке:

Досудова санація - це система заходів щодо відновлення платоспроможності боржника, які може здійснювати засновник (учасник, акціонер) боржника, власник майна (орган, уповноважений управляти майном) боржника, кредитор боржника, інші особи з метою запобігання банкрутству боржника шляхом вжиття організаційно-господарських, управлінських, інвестиційних, технічних, фінансово-економічних, правових заходів відповідно до законодавства до порушення провадження у справі про банкрутство.

Загроза неплатоспроможності - виникнення конкуренції грошових вимог кредиторів у виконавчому провадженні, внаслідок якої задоволення вимог одного або кількох кредиторів у розмірі не менше трьохсот мінімальних розмірів заробітної плати призведе до неможливості виконання грошових зобов'язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами. При цьому дотримання заявником тримісячного строку, передбаченого частиною третьою статті 10 Закону, не вимагається.

Згода власника майна (органу, уповноваженого управляти майном) боржника на проведення досудової санації боржника має бути оформлена відповідним рішенням. У рішенні власника майна (органу, уповноваженого управляти майном) боржника щодо надання згоди на проведення досудової санації боржника можуть бути встановлені конкретні умови проведення досудової санації, у тому числі порядок задоволення вимог для кредиторів різних категорій, заходи щодо відновлення платоспроможності боржника тощо.

Боржник повинен довести загальний розмір його кредиторської заборгованості. Подання боржником недостовірних відомостей про кредиторську заборгованість є підставою для відмови у затвердженні плану досудової санації. Розмір заборгованості боржника підлягає визначенню виходячи з даних бухгалтерського обліку боржника. Дані бухгалтерського обліку боржника визначаються на підставі документів бухгалтерського обліку та фінансової звітності боржника, поданих у встановленому порядку до відповідних органів державної влади. Заборгованість боржника також повинна бути підтверджена первинними документами (договорами, актами виконаних робіт, актами приймання-передачі, видатковими накладними тощо). При визначенні розміру заборгованості боржника враховуються тільки зобов'язання, строк виконання яких вже настав, та не враховуються зобов'язання, забезпечені заставою майна боржника.

План досудової санації в подальшому розглядається судом.

При зверненні до суду подаються, в т.ч. рішення власника майна (органу, уповноваженого управляти майном) боржника про надання згоди на проведення процедури досудової санації та документи, які свідчать про неплатоспроможність боржника або її загрозу (рішення судів про задоволення вимог кредиторів, що набрали законної сили, відповідні постанови органів державної виконавчої служби про відкриття виконавчого провадження з виконання вимог кредиторів).

Отже, виходячи із загального змісту процитованих вище положень ЗУ "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" та Положення про порядок проведення санації до порушення провадження у справі про банкрутство, для ініціювання введення процедури досудової санації боржнику необхідно, щоб вимоги кредиторів до нього були в обов'язковому порядку оформлені документами виконавчого провадження.

На вимогу суду відповідач подав, зокрема, акти звірок та список власних кредиторів із вказівкою розміру заборгованості ПАТ "Дашуківські бентоніти" перед ними. Однак не подано жодного документу про існування виконавчих проваджень щодо стягнення цього боргу, як передбачено нормами ЗУ "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" та Положення про порядок проведення санації до порушення провадження у справі про банкрутство.

Також суду не подано доказів вжиття відповідачем попередньо будь-яких заходів щодо поліпшення свого фінансового становища, наприклад, звернення до акціонерів та власників товариства за додатковим фінансуванням для уникнення санації та банкрутства, пошук покупців для заставного майна.

За таких обставин суд вважає, що надання згоди на введення процедури санації ПАТ "Дашуківські бентоніти" з боку власника (органу, що управляє майном) є передчасною та незаконною дією, необґрунтованою належними підтверджуючими документами, оскільки вона не відповідає положенням чинного законодавства.

Суд не погоджується із доводами відповідача та третьої особи про те, що висловлення згоди у спірному рішенні загальних зборів від 19.07.2016 є лише наміром боржника започаткувати досудову процедуру санації і вона не має вирішального значення, бо законність процедури досудової санації буде перевіряти господарський суд.

При цьому суд виходить із того, що якщо надання згоди на введення процедури санації є складовою частиною розробленого у законодавстві порядку проведення санації до порушення провадження у справі про банкрутство, то і ця згода повинна відповідати всім вимогам ЗУ "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" та Положення про порядок проведення санації до порушення провадження у справі про банкрутство. Тобто, на час надання згоди у боржника повинні бути в наявності первинні документи, які підтверджують існування виконавчих проваджень по боргах перед кредиторами, як належний і допустимий доказ існування загрози неплатоспроможності ПАТ "Дашуківські бентоніти".

Як вбачається із матеріалів справи, таких доказів у відповідача немає.

Також про документи виконавчого провадження не вказано жодного слова у протоколі позачергових загальних зборів від 19.07.2016 року. Даний протокол не містить жодної згадки про обговорення переліку кредиторів, характеристики боргів, чи забезпечені вимоги цих кредиторів заставою та ін. питання, які стосуються наявності підстав для введення досудової санації.

Суд не приймає та не аналізує доводів позивача про те, що відповідач для прийняття рішення про надання згоди на досудову санацію нібито оперував фіктивними кредиторськими вимогами. Перевірка даного питання знаходиться поза межами предмету доказування у справі. Для визнання господарського договору фіктивним цю обставину слід довести у діях обох сторін договору (ч. 3 п. 3.11 постанови Пленуму ВГСУ від 29 травня 2013 року N 11 "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними"). Також без залучення до участі у справі кредиторів відповідача суд не вправі встановлювати щодо них будь-яких обставин та оцінювати їх дії та документи.

Своє порушене право позивач пов'язує із тим, що орган, уповноважений управляти майном ПАТ "Дашуківські бентоніти" всупереч чинному законодавству прийняв незаконне та необґрунтоване рішення про надання згоди на введення процедури санації до порушення провадження у справі про банкрутство. За умовами плану санації всі повноваження керівництва товариством переходять до керуючого санацією, що не відповідає інтересам позивача, який має право на збереження чинного керівництва товариством.

На думку суду, прийняття органом, що управляє майном ПАТ "Дашуківські бентоніти", будь-якого незаконного рішення всупереч вимогам чинного законодавства, безумовно порушує права кожного акціонера товариства на управління товариством.

Решта вирішених питань зборами з п. 4 порядку денного - про зобов'язання голови правління розробити план санації протягом 2х календарних місяців, письмово погодити його з кредиторами та у разі ненадання згоди кредиторів звернутися до господарського суду із заявою про порушення справи про банкрутство ПАТ "Дашуківські бентоніти" та уповноважити Голову правління на звернення до господарського суду, є похідними від рішення про надання згоди на досудову санацію та не можуть існувати самостійно від нього.

З цих підстав всі рішення, викладені у протоколі позачергових загальних

зборів акціонерів ПАТ "Дашуківські бентоніти" від 19.07.2016 року повинні бути визнані недійсними, в т.ч. і ті, якими оформлено лише організаційні питання для забезпечення проведення зборів і які не можуть існувати самостійно.

У відповідності до положень ст. 45 ЗУ "Про акціонері товариства" рішення загальних зборів акціонерного товариства вважається прийнятим з моменту складення протоколу про підсумки голосування. Протокол про підсумки голосування додається до протоколу загальних зборів акціонерного товариства.

З цих підстав позивач просить визнати недійсними рішення загальних зборів акціонерів ПАТ "Дашуківські бентоніти", оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів № 3/2016 від 19.07.2016 року та протоколом про підсумки голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ "Дашуківські бентоніти" від 19.07.2016 року, що не суперечить законодавству.

На підставі викладеного, позов підлягає до повного задоволення.

При задоволенні позову з відповідача на користь позивача слід стягнути 1378,00 грн. на відшкодування сплаченого судового збору на підставі ст. 49 ГПК України.

Керуючись ст. 49, 82-85 ГПК України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними всі рішення позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ "Дашуківські бентоніти" (ідентифікаційний код 00223941 Черкаська область, Лисянський район, с. Дашуківка), оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів № 3/2016 від 19.07.2016 року та протоколом про підсумки голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ "Дашуківські бентоніти" від 19.07.2016 року з усіх питань порядку денного.

3. Стягнути з ПАТ "Дашуківські бентоніти" (ідентифікаційний код 00223941 Черкаська область, Лисянський р-н, с. Дашуківка) на користь ОСОБА_4 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, АДРЕСА_1) -- 1378,00 грн. на відшкодування сплаченого судового збору.

Наказ видати.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного господарського суду протягом 10 днів.

Повне рішення складено 07 листопада 2016 (понеділок)

Суддя Н.М. Спаських