УХВАЛА

03.11.2016Справа № 910/18650/16
Суддя Отрош І.М., розглянувши заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про роз'яснення та про встановлення способу і порядку виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16

За заявою Публічного акціонерного товариства «Укрінком» про вжиття запобіжних заходів

особа 1, щодо якої просять вжити запобіжні заходи - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб;

особа 2, щодо якої просять вжити запобіжні заходи - Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Укрінбанк» Оберемко Роман Анатолійович

Представники: не викликались.

ВСТАНОВИВ:

11.10.2016 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Публічного акціонерного товариства «Укрінком» про вжиття запобіжних заходів щодо Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Оберемка Романа Анатолійовича.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.10.2016, зважаючи на те, що заявником не надано суду доказів сплати судового збору за подання заяви про вжиття запобіжних заходів та не вказано у заяві про вжиття запобіжних заходів обставин, якими заявник обґрунтовує необхідність вжиття запобіжних заходів, заяву Публічного акціонерного товариства «Укрінком» про вжиття запобіжних заходів залишено без руху; надано заявнику строк для усунення недоліків - до 19.10.2016.

19.10.2016 через канцелярію суду заявником подано заяву про усунення недоліків (про необхідність усунення яких зазначено в ухвалі Господарського суду міста Києва від 11.10.2016) та докази сплати судового збору за подання заяви про вжиття запобіжних заходів (квитанцію № PN367 від 19.10.2016 на суму 689 грн. 00 коп.).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.10.2016 вказану заяву Публічного акціонерного товариства «Укрінком» про вжиття запобіжних заходів призначено до розгляду на 21.10.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 заяву Публічного акціонерного товариства «Укрінком» про вжиття запобіжних заходів задоволено частково; витребувано від Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та від Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Оберемка Романа Анатолійовича оригінали всіх статутних документів, оригінали правовстановлюючих документів на нерухоме майно, оригінали кредитних справ за період з 2002 року по 11.10.2016 (кредитних договорів, договорів застави, іпотеки, поручительства, документів, що підтверджують виконання/невиконання сторонами своїх зобов'язань за відповідними договорами), оригінал реєстру власників іменних цінних паперів у паперовому/електронному вигляді, оригінали рахунків в цінних паперах акціонерів, що стосуються Публічного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКИЙ ІННОВАЦІЙНИЙ БАНК», правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Укрінком» (ідентифікаційний код: 05839888); уповноважено голову правління Публічного акціонерного товариства «Укрінком» Ільюченко Аллу Миколаївну на отримання витребуваних даною ухвалою документів; в іншій частині заяви про вжиття запобіжних заходів відмовлено.

31.10.2016 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про роз'яснення та про встановлення способу і порядку виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16.

Обгрунтовуючи вказану заяву, заявник зазначив, що рішення суду повинно бути викладено чітко, зрозуміло та грамотно. Однак, заявнику незрозуміло рішення суду - ухвала Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16. Так, заявник зазначає, що судом при винесенні ухвали про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16 від 21.10.2016 не були враховані заперечення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та не було надано оцінку зв'язку між конкретним видом запобіжних заходів і предметом позовних вимог, з якими Публічне акціонерне товариство «Укрінком» буде звертатися до суду. Заявник стверджує, що Публічним акціонерним товариством «Укрінком» не було обґрунтовано і доведено, а судом не було встановлено, які саме обставини будуть доказувати оригінали всіх статутних документів; оригінали всіх правовстановлюючих документів на нерухоме майно; оригінали кредитних справ за період з 2002 року по 11.10.2016; оригінали реєстру власників іменних цінних паперів у паперовому/електронному вигляді; оригінали рахунків в цінних паперах акціонерів Публічного акціонерного товариства «Укрінком».

З огляду на викладене, заявник зазначає, що ухвала Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16 потребує роз'яснення, а саме: в чому полягає ймовірність настання обставин, визначених статтею 43-1 Господарського процесуального кодексу України; які обставини в даній справі можуть доказувати статутні документи, правовстановлюючі документі на нерухоме майно, кредитні справи, реєстр власників іменних цінних паперів у паперовому/електронному вигляді та рахунки в цінних паперах акціонерів, що стосуються Публічного акціонерного товариства «Укрінком; в чому полягає наявність зв'язку між вжитими запобіжними заходами і предметом відповідної позовної вимог, яку заявник повинен подати у строк, встановлений ч. 3 ст. 43-3 Господарського процесуального кодексу України; які обставини вимагають подання до суду саме оригіналів письмових доказів, а не їх засвідчених копій; які правові підстави надання голові правління Публічного акціонерного товариства «Укрінком» повноважень державного виконавця.

Крім того, заявник зазначає, що ухвала Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16 потребує також встановлення судом законного способу і порядку її виконання. Заявник зазначає, що ані Фонд ані уповноважена особа не є акціонерним товариством і, відповідно, не мають акціонерів, реєстрів і рахунків цінних паперів, а також не надають послуг з кредитування. При цьому, у Фонду та уповноваженої особи відсутнє нерухоме майно, та Фонд не має Статуту. З огляду на викладене, заявник зазначає, що для реального виконання судового рішення необхідним є встановлення судом законного способу і порядку його виконання, а саме, з якого джерела має бути роздруковано та подано до суду на виконання вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16 примірник Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» (офіційного веб-сайту Верховної ради України, системи Ліга Закон, тощо).

Відповідно до статті 89 Господарського процесуального кодексу України суддя за заявою сторони чи державного виконавця, приватного виконавця роз'яснює рішення, ухвалу, не змінюючи при цьому їх змісту, а також за заявою сторони або за своєю ініціативою виправляє допущені в рішенні, ухвалі описки чи арифметичні помилки, не зачіпаючи суті рішення. Про роз'яснення рішення, ухвали, а також про виправлення описок чи арифметичних помилок виноситься ухвала. Подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається, якщо воно ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Заява про роз'яснення рішення суду розглядається протягом десяти днів. Неявка осіб, які брали участь у справі, і (або) державного виконавця, приватного виконавця не перешкоджає розгляду питання про роз'яснення рішення суду. Ухвала, в якій роз'яснюється рішення суду, надсилається особам, які брали участь у справі, а також державному виконавцю, приватному виконавцю, якщо рішення суду роз'яснено за його заявою.

Суд зазначає, що роз'яснення рішення, ухвали - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта. Отже, роз'яснення рішення, ухвали - це викладення рішення, ухвали у більш ясній і зрозумілій формі.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо викладена у виконавчому документі резолютивна частина рішення є незрозумілою, виконавець або сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про роз'яснення відповідного рішення. У разі якщо зміст виконавчого документа незрозумілий, виконавець або сторони виконавчого провадження мають право звернутися до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз'яснення його змісту.

Відповідно до п. 18 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про судове рішення» від 23.03.2012 № 6 роз'яснення рішення або виправлення в ньому описок чи арифметичних помилок здійснюється тим же суддею (складом суду), що приймав первісне рішення, за винятком випадків, про які йдеться в абзаці першому пункту 13 цієї постанови. Здійснюючи роз'яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз'яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз'ясненні рішення.

Роз'яснено може бути лише таке судове рішення, яке набрало законної сили та не скасоване на момент звернення по його роз'яснення. В іншому разі господарський суд відмовляє в його роз'ясненні, а якщо рішення скасовано в певній частині, - роз'яснює його в тій частині, в якій рішення залишено без змін (залишено в силі), а в решті відмовляє у роз'ясненні. Суд нижчої інстанції також не вправі роз'яснювати судові рішення суду вищої інстанції, в тому числі про зміну чи скасування рішення суду нижчої інстанції. Про відмову в роз'ясненні рішення виноситься ухвала, яка може бути оскаржена.

Як встановлено судом, заявник у заяві про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16 зазначає, що вказана ухвала потребує роз'яснення, а саме: в чому полягає ймовірність настання обставин, визначених статтею 43-1 Господарського процесуального кодексу України; які обставини в даній справі можуть доказувати статутні документи, правовстановлюючі документі на нерухоме майно, кредитні справи, реєстр власників іменних цінних паперів у паперовому/електронному вигляді та рахунки в цінних паперах акціонерів, що стосуються Публічного акціонерного товариства «Укрінком; в чому полягає наявність зв'язку між вжитими запобіжними заходами і предметом відповідної позовної вимог, яку заявник повинен подати у строк, встановлений ч. 3 ст. 43-3 Господарського процесуального кодексу України; які обставини вимагають подання до суду саме оригіналів письмових доказів, а не їх засвідчених копій; які правові підстави надання голові правління Публічного акціонерного товариства «Укрінком» повноважень державного виконавця.

Однак, суд зазначає, що роз'ясненню підлягає саме резолютивна частина рішення (ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16) у випадку викладення її судом у спосіб, незрозумілий для сторін чи для державного виконавця, тоді як викладені заявником твердження (в чому полягає ймовірність настання обставин, визначених статтею 43-1 Господарського процесуального кодексу України; які обставини в даній справі можуть доказувати статутні документи, правовстановлюючі документі на нерухоме майно, кредитні справи, реєстр власників іменних цінних паперів у паперовому/електронному вигляді та рахунки в цінних паперах акціонерів, що стосуються Публічного акціонерного товариства «Укрінком; в чому полягає наявність зв'язку між вжитими запобіжними заходами і предметом відповідної позовної вимоги, яку заявник повинен подати у строк, встановлений ч. 3 ст. 43-3 Господарського процесуального кодексу України; які обставини вимагають подання до суду саме оригіналів письмових доказів, а не їх засвідчених копій; які правові підстави надання голові правління Публічного акціонерного товариства «Укрінком» повноважень державного виконавця) не є підставами для роз'яснення ухвали суду, оскільки заявником фактично порушується питання про роз'яснення мотивів прийняття рішення (ухвали).

Так у випадку, якщо особа, щодо якої вжито запобіжні заходи, не погоджується з ухвалою про вжиття запобіжних заходів, в тому числі з обґрунтуванням необхідності вжиття таких заходів, з оцінкою судом тих чи інших обставин справи, така особа має право на оскарження відповідної ухвали до апеляційної інстанції відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 106 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що викладені заявником у заяві про роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16 обставини є необгрунтованими та не є підставами, за наявності яких суд, відповідно до ст. 89 Господарського процесуального кодексу України, роз'яснює рішення (ухвалу).

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 121 Господарського процесуального кодексу України за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, господарський суд за власною ініціативою, за заявою сторони виконавчого провадження, за заявою виконавця, поданою на підставі заяви сторони виконавчого провадження, або за заявою державного виконавця, поданою з власної ініціативи, у випадку, передбаченому Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", суд, який видав виконавчий документ, може змінити спосіб та порядок виконання рішення, ухвали, постанови у порядку, передбаченому частиною першою цієї статті.

Під зміною способу і порядку виконання рішення слід розуміти прийняття господарським судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими. Наприклад, зміна способу виконання рішення можлива шляхом видозмінення зазначеної у рішенні форми (грошової чи майнової) виконання, тобто за відсутності у боржника присудженого позивачеві майна в натурі або грошових коштів, достатніх для покриття заборгованості.

Разом з тим, заявник зазначає, що ухвала Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16 потребує також встановлення судом законного способу і порядку її виконання. Заявник зазначає, що ані Фонд ані уповноважена особа не є акціонерним товариством і, відповідно, не мають акціонерів, реєстрів і рахунків цінних паперів, а також не надають послуг з кредитування. При цьому, у Фонду та уповноваженої особи відсутнє нерухоме майно, та Фонд не має Статуту. З огляду на викладене, заявник зазначає, що для реального виконання судового рішення необхідним є встановлення судом законного способу і порядку його виконання, а саме, з якого джерела має бути роздруковано та подано до суду на виконання вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16 примірник Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» (офіційного веб-сайту Верховної ради України, системи Ліга Закон, тощо).

У п. 7.1.4 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України» від 17.10.2012 № 9 зазначено, що статтею 121 ГПК не передбачено подання і розгляд заяв про встановлення способу та/або порядку виконання рішення. Такі спосіб і порядок визначаються державним виконавцем на підставі Закону України "Про виконавче провадження" та виходячи зі змісту резолютивної частини рішення господарського суду. Відтак суд має відмовляти в прийнятті відповідних заяв згідно з пунктом 1 частини першої статті 62 ГПК (якщо в заяві одночасно не порушується питання про відстрочку або розстрочку виконання рішення; в такому разі вона приймається та розглядається судом у відповідній частині).

За таких обставин, зважаючи на те, що заявник просить суд встановити спосіб і порядок законного виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16, суд дійшов висновку, що вказана заява в цій частині не підлягає розгляду в господарських судах України, у зв'язку з чим відмовляє у прийнятті поданої Фондом гарантування вкладів фізичних осіб заяви в частині встановлення способу і порядку виконання рішення (ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16).

Разом з тим, суд зазначає, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16 було витребувано від Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та від Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Оберемка Романа Анатолійовича оригінали всіх статутних документів, оригінали правовстановлюючих документів на нерухоме майно, оригінали кредитних справ за період з 2002 року по 11.10.2016 (кредитних договорів, договорів застави, іпотеки, поручительства, документів, що підтверджують виконання/невиконання сторонами своїх зобов'язань за відповідними договорами), оригінал реєстру власників іменних цінних паперів у паперовому/електронному вигляді, оригінали рахунків в цінних паперах акціонерів, що стосуються Публічного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКИЙ ІННОВАЦІЙНИЙ БАНК», правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Укрінком» (ідентифікаційний код: 05839888), а не вказаних документів, що стосуються Фонду гарантування вкладів фізичних осіб чи Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Укрінбанк» Оберемка Романа Анатолійовича.

З огляду на вищевикладене, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 62, ст.ст. 86, 89 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в частині роз'яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16.

2. Відмовити у прийнятті заяви Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в частині встановлення способу і порядку виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2016 про вжиття запобіжних заходів у справі № 910/18650/16.

Суддя І.М. Отрош