УХВАЛА

21.10.2016Справа № 910/19550/15

За позовомКорпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України
до1. Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛЕКТРОХІМПРОМ"; 2. Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку
про звернення стягнення на майно та зобовязання вчинити дії
Суддя Підченко Ю.О.

Представники сторін:

від позивача:ОСОБА_1 представник за довіреністю;
від першого відповідача:ОСОБА_2 представник за довіреністю;
від другого відповідача:ОСОБА_3 представник за довіреністю.

Обставини справи:

Корпоративний недержавний пенсійний фонд Національного банку України (далі КНПФ НБУ, позивач) звернувся до Господарського суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Електрохімпром" (далі ТОВ "Електрохімпром", перший відповідач) та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі другий відповідач) про звернення стягнення на майно та зобовязання вчинити дії.

21.10.2016 року через загальний відділ діловодства суду від Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України надійшла заява про відвід судді Господарського суду міста Києва Підченка Ю.О.

Заява мотивована, зокрема, наступними доводами:

- за час розгляду справи стороною відповідача було заявлено ряд клопотань процесуального характеру, спрямованих на уникнення розгляду справи взагалі або затягування його розгляду по суті в суді першої інстанції, які були задоволенні судом (клопотання про залишення позову без розгляду, клопотання про залишення позову без розгляду, клопотання про зупинення провадження у справі до вирішення повязаної справи);

- під час зупинення провадження у справі до вирішення повязаної справи, суддею також здійснювався розгляд клопотання позивача про призначення експертизи у справі. У випадку задоволення клопотання про призначення експертизи провадження у справі також було б зупинено. Однак судом питання щодо призначення судової експертизи вирішено не було, що призведе до необґрунтованого затягування розгляду справи.;

- суддя не може брати участі у новому розгляді справи у разі скасування рішення, ухвали, постанови, прийнятої за його участі або у перегляді прийнятих за його участю рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами.

Розглянувши подану Корпоративним недержавним пенсійним фондом Національного банку України заяву про відвід судді, суд приходить до висновку, що заява вона задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

За імперативним приписом частини четвертої статті 20 ГПК відвід повинен заявлятись у письмовій формі. Якщо відвід заявлено усно, господарський суд має запропонувати заявникові викласти його у письмовій формі (п. 1.2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він є родичем осіб, які беруть участь в судовому процесі, або буде встановлено інші обставини, що викликають сумнів у його неупередженості. Суддя, який брав участь в розгляді справи, не може брати участі в новому розгляді справи у разі скасування рішення, ухвали, прийнятої за його участю.

Пунктом 1.2.5 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" визначено, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас згідно з частиною третьою статті 22 ГПК сторони (так само як і інші учасники судового процесу) зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи.

Положеннями статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

В той же час, Господарський процесуальним кодексом України визначено коло прав та процесуальних обовязків сторін, серед яких, зокрема, право подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, заявляти клопотання, давати усні та письмові пояснення господарському суду, наводити свої доводи та міркування з усіх питань, що виникають у ході судового процесу, заперечувати проти клопотань і доводів інших учасників судового процесу, оскаржувати судові рішення господарського суду в установленому порядку.

У судовому засіданні 20.05.2016 року судом було повідомлено сторін, що клопотання Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національно банку України про призначення комплексної будівельно-технічної, товарознавчої та оціночно-земельної судової експертизи буде розглянуто під час судового процесу.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема Іззетов проти України, Пискал проти України, Майстер проти України, Субот проти України, Крюков проти України, Крат проти України, Сокор проти України, Кобченко проти України, Шульга проти України, Лагун проти України, Буряк проти України, ТОВ ФПК ГРОСС проти України, Гержик проти України суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Доводи Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України стосовно затягування судом строків розгляду справи та надання більшої переваги клопотанням та заявам відповідача по справі мають здебільшого характер припущень.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

14.09.2015 року рішенням зборів суддів Господарського суду міста Києва № 17 було затверджено "Засади використання автоматизованої системи документообігу Господарського суду міста Києва" (далі Засади використання автоматизованої системи).

Відповідно до п.п. 1-3, Засади використання автоматизованої системи розроблені на виконання Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року № 30 (далі - Положення). Збори суддів Господарського суду міста Києва використовують визначені Положенням повноваження у межах вимог Закону України "Про судоустрій і статус суддів", з урахуванням вимог Господарського процесуального кодексу України, Інструкції з діловодства в господарських судах України, Затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.02.2013 № 28. Засади використання автоматизованої системи є обовязковими при роботі в автоматизованій системі Господарського суду міста Києва всіма користувачами.

Так, пунктом 4 1 Засад використання автоматизованої системи встановлено, що судові справи, які надійшли із судів апеляційної або касаційної інстанції після скасування ухвал, які перешкоджають подальшому розгляду судової справи (крім ухвал про припинення провадження), а також ухвал, які не перешкоджають подальшому розгляду судової справи, не підлягають автоматизованому розподілу, а передаються тим суддям, ухвалу яких скасовано чи у провадження яких перебувала або перебуває судова справа.

Отже, з огляду на наведене, твердження позивача про те, що Суддя Підченко Ю.О. не може брати участі в розгляді справи № 910/19550/15 хибні.

Наведені заявником у заяві про відвід обставини не свідчать про наявність підстав, передбачених статтею 20 Господарського процесуального кодексу України (зокрема упередженість та необєктивність суддів), для відводу судді Підченко Ю.О. від розгляду справи № 910/19550/15.

За таких обставин, з огляду на наведене, підстави для задоволення заяви відсутні.

На підставі викладеного та керуючись статтями 20, 22, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України про відвід судді Підченко Ю.О. залишити без задоволення.

Суддя Ю.О. Підченко