ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" жовтня 2016 р.Справа № 916/2061/16

За позовом: Публічного акціонерного товариства Комерційного банку „Приватбанк

до відповідача: Управління поліції охорони в Одеській області

про стягнення 200000грн.

Суддя Малярчук І.А.

В судових засіданнях приймали участь представники:

від позивача: ОСОБА_1, згідно довіреності №3978-К-Н-О від 24.09.2015р.

від відповідача: ОСОБА_2, згідно довіреності №445/43/35/01-2016 від 14.03.2016р.

В засіданні 07.10.2016р. приймали участь представники:

від позивача: ОСОБА_1, згідно довіреності №3978-К-Н-О від 24.09.2015р.

від відповідача: ОСОБА_2, згідно довіреності №445/43/35/01-2016 від 14.03.2016р.

Суть спору: про стягнення з Управління поліції охорони в Одеській області на користь ПАТ КБ „Приватбанк 200000грн. збитків.

Позивач підтримує заявлені позовні вимоги, подав пояснення від 18.08.2016р. за вх.№20919/16, від 25.08.2016р. за вх.№20754/16, від 22.09.2016р. за вх.№23127/16, заяву про уточнення позовних вимог від 22.09.2016р. за вх.№23104/16, в обґрунтування позовних вимог зазначає, що 01.06.2014р. між ПАТ „КБ „Приватбанк та УДСО при УМВС України в Одеській області було укладено договір №ПЦО-2/2259-14 „Про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження, додатковою угодою від 01.12.2015р. до якого УДСО замінено на Управління поліції охорони в Одеській області. За умовами договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. відповідач зобовязався здійснювати охорону майна позивача на обєкті та обслуговування сигналізації на цьому обєкті. Згідно додатку №1 до договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. термін прибуття наряду співробітників відповідача на обєкт не повинен перевищувати 10 хвилин після надходження сигналу про спрацювання сигналізації. Однак, в ніч на 09.06.2016р. дві невстановлені особи, з метою заволодіння чужим майном, знеструмили і пошкодили вуличний ревун, виламали зовнішню металеву решітку на вікні відділення „Буялик Південного ГРУ ПАТ КБ „Приватбанк, видавили металопластикове вікно у відділенні з тильного боку будівлі та проникли в приміщення відділення. Як вказує позивач, з записів камер відеоспотереження вбачається, що зловмисники проникли до приміщення відділення о 01год.40хв. та пошкодили одну із систем відеоспостереження. Інформація про непрацездатність системи сигналізації відділення „Буялик надійшла на ПЦС УПО в Одеській області о 01год53хв. Лише о 02год13хв після надходження на ПЦС УПО додаткового сигналу про спрацювання сигналізації відділення, черговий пульта повідомив Іванівське відділення Біляївського відділу ГУ Нацполіції в Одеській області для реагування на тривожний сигнал. Наряд відділення поліції прибув до обєкта (згідно наданої інформації) о 04год.01хв., тобто, через 1 годину 48 хвилин після направлення його на обєкт черговим пульта. Відеосистемою відділення „Буялик зафіксовано прибуття співробітників поліції до відділення лише о 04год.33хв., тоді як наряд згідно договору №ПЦО-2/2259-14 має прибувати на обєкт у час, що не перевищує 10 хвилин після надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації, або інформації про непрацездатність системи сигналізації, виявленої під час її тестування. Діями зловмисників нанесено матеріальну шкоду банку у вигляді пошкодження сейфу, викрадення з нього готівки, пошкодження банкомату та викрадення з нього грошей, вартість якої банк обрахував у розмірі 247964,59грн., але у звязку з тим, що за умовами договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. відповідальність відповідача обмежена в розмірі, що не перевищує 200000грн. для відділень, які розташовані в Одеській області, позовні вимоги про стягнення шкоди обмежені згаданим розміром.

Відповідач проти позову заперечує, подав пояснення від 25.08.2016р. за вх.№20753/16, від 22.09.2016р. за вх.№23088/16, відзив на позов від 18.08.2016р. за вх.№20310/16, додаткові заперечення від 04.10.2016р. за вх.№24142/16, де вказує, що позивач, посилаючись на фіксування відеокамерами знаходження зловмисників на обєкті з 01:40 до 02:10 09.06.2016р., не надав доказів того, що у вказаний період часу спрацювала охоронна сигналізація на обєкті, що вона перейшла до режиму тривоги, тоді як згідно умов договору №ПЦО-2/2259-14 зобовязання відповідача з охорони майна полягають у здійсненні оперативного реагування наряду охорони на сигнали тривоги у випадках переходу сигналізації у режим тривоги, у звязку з чим відповідач не міг порушити свої зобовязання з охорони майна, оскільки у зазначений період знаходження зловмисників на обєкті сигнал „тривога на пульт централізованого спостереження позивача не надходив. Відповідач також вказує, що за умовами договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. взяв на себе зобовязання щодо охорони майна на тих обєктах, які зазначені у Дислокації-Розрахунку (додаток №1 до договору), але обєкт, вказаний позивачем, який розташований за адресою: Одеська область, Іванівський район, с. Петрівка, вул. К.Маркса,28-А, не зазначений у Дислокації-Розрахунку. Також, відповідач зауважує, що охорона банкоматів не входить до предмету договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р., а регулюється окремим договором між сторонами спору №ПЦО-2/2261-14 від 01.06.2014р. Одночасно, відповідач вважає відсутніми посилання позивача на докази, що підтверджують розмір кожної складової завданих збитків. Відповідач зазначає, що позивач не надав доказів, що підтверджують достовірний розмір завданої йому шкоди, у т.ч. відсутні первинні документи, що підтверджують дані, викладені у наданих позивачем довідках, прибуткових та касових ордерах. Подані позивачем документи щодо розміру шкоди не містять дат та вихідних номерів.

Клопотання сторін від 15.08.2016р. за вх.№19961/16, від 06.09.2016р. за вх.№21637/16, від 15.09.2016р. за вх.№22502/16 про ознайомлення з матеріалами справи, від 18.08.2016р. за вх.№20321/16, від 18.08.2016р. за вх.№20422/16, від 25.08.2016р. за вх.№20752/16, від 22.09.2016р. за вх.№23105/6 про долучення документів до матеріалів справи були судом задоволені.

25.08.2016р. за вх.№2-4421/16 до суду надійшло клопотання позивача про витребування у відповідача інформацію подій із журналу системи GPS (трекер) за 09.06.2016р. з 01:00години до 05:00години, а також список подій пульту централізованої охорони, послідовність спрацювання всіх зон охорони, датчиків, встановлених на обєкті за 09.06.2016р.

Ухвалою суду від 22.09.2016р., згідно ч.3 ст.69 ГПК України, за клопотанням сторін від 22.09.2016р. за вх.№2-5030,16, строк розгляду справи продовжено до 14.10.2016р.

У судових засіданнях у відповідності з вимогами ст.77 ГПК України оголошувались перерви з 22.09.2016р. до 06.10.2016р., з 06.10.2016р. по 07.10.2016р.

Розглянувши наявні в матеріалах справи документи, оцінивши пояснення представників сторін та їх правову позицію, суд встановив наступне:

01.06.2014р. між УДСО при ГУМВС України в Одеській області (виконавець) та ПАТ КБ „Приватбанк (замовник) було укладено договір №ПЦО-2/2259-14 про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження, у розділі 1 якого сторони погодили наступні терміни: обєкт окремий обєкт або приміщення, яке відокремлене від решти приміщень архітектурно-будівельними конструкціями (капітальними або некапітальними стінами), обладнане сигналізацією з підключенням на окремі вічка (коди) апаратури ПЦС, вказані у Дислокації-Розрахунку (додаток №1 до договору); спостереження комплекс організаційно-технічних заходів, що здійснюються виконавцем у визначений договором період часу за допомогою апаратури централізованого спостереження за станом сигналізації обєкта з метою отримання по каналах звязку на ПЦС сповіщень про зміну технічних параметрів, що контролюються; сигналізація сукупність змонтованих на обєкті спільно діючих технічних засобів (ОС охоронна сигналізація, ОПС охоронно-пожежна сигналізація), яка призначена для контролю та передачі на ПЦС сповіщень про проникнення та/або напад на обєкт чи порушення цілісності його архітектурно-будівельних конструкцій; охорона майна комплекс організаційно-технічних заходів по забезпеченню збереження майна, що знаходиться на об`єкті, від протиправних посягань на нього третіх осіб у визначений договором період часу шляхом здійснення ПЦС спостереження за станом сигналізації обєкта та оперативного реагування НО (наряд охорони, у складі двох співробітників) на сигнал тривоги у випадках переходу її у режим тривоги; сигнал тривоги сигнал, сформований сигналізацією (ОС, ОПС), коли вона перебуває в режимі тривоги; режим тривоги стан сигналізації або її частини, що є результатом реагування на наявність небезпеки (проникнення для ОС, проникнення та/або пожежі для ОПС); технічне обслуговування сукупність усіх технічних та організаційних дій, у тому числі й технічного нагляду, спрямованих на підтримку чи повернення сигналізації в стан, в якому вона здатна виконувати потрібну функцію.

Відповідно до п.п.2.1., 2.2., 2.4., 2.5. договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. за цим договором замовник доручає, а виконавець зобовязується здійснювати охорону майна замовника на обєкті та обслуговування сигналізації на цьому обєкті. За цим договором виконавець не приймає майно замовника на зберігання і не вступає у володіння ним. Охорона майна, що знаходиться на обєкті, здійснюється виконавцем у дні та години, вказані у Дислокації-Розрахунку (додаток №1 до договору). Періодом охорони майна на об`єкті вважається час з моменту прийняття виконавцем сигналізації, якою обладнаний обєкт, під спостереження ПЦС до зняття її з-під спостереження замовником у відповідності до Інструкції з правил користування сигналізацією (додаток №3 до договору). Обслуговування сигналізації, встановленої на обєктах, здійснюється тільки співробітниками виконавця.

Згідно п.4.1.2. договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. виконавець зобовязаний у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації, або інформації про непрацездатність системи сигналізації, виявленої під час її тестування, направити НО та забезпечити його прибуття на обєкт для встановлення причин її спрацювання в термін, що не перевищує: в додатку №1 (час повинен бути визначений в періоди з 6:00год. до 22:00год., та з 22:00год. до 06:00год.). В разі спрацювання сигналізації, НО, який прибув на обєкт, що є предметом спостереження за цим договором, повинен заблокувати всі шляхи відступу злочинців, перевірити цілісність будівельних конструкцій (вхідні, балконні двері, вікон, стін та ін.), з`ясувати причину спрацювання сигналізації та вжити всі можливі заходи щодо затримання злочинців. Старший НО, в разі потреби, повинен сповістити орендодавця (за умови наявності у виконавця такої інформації) для відкриття приміщення. В разі виявлення факту посягання, виконавець інформує уповноважену особу замовника та повідомляє про це в чергову частину органів внутрішніх справ, забезпечує охорону майна на обєкті після спрацювання сигналізації до прибуття на обєкт замовника.

За кожним фактом спрацювання сигналізації, або інформації про непрацездатність системи сигналізації, виявленої під час її тестування, старший НО про прибуття до обєкта замовника зобовязаний негайно інформувати замовника шляхом телефонного дзвінка в його диспетчерську службу за безкоштовним телефонним номером 092-716-38-99. Виконавець несе відповідальність за фіксацію інформації про час прибуття НО до охоронюваного обєкта (якщо не здійснено затримання зловмисника в місці вчинення посягання або по гарячих слідах). Виконавець зобовязаний здійснювати технічне обслуговування сигналізації, відповідно до графіку регламентного обслуговування. Виконавець зобовязаний здійснювати тестування системи сигналізації з метою виявлення її непрацездатності (п.4.1.3., 4.1.4., 4.1.6. договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р.).

Згідно п.4.1.10. договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. при наданні послуг виконавець зобовязаний використовувати приймально-передаючі пристрої спостереження, що одночасно використовують два канали звязку (GSM та GPRS) та проводити тестування роботи охоронної системи з періодичністю, достатньою для своєчасного виявлення порушень її роботи. Виявлення відсутності звязку чи інших порушень роботи охоронної системи має розцінюватись як тривожна подія з відповідним реагуванням.

У п.10.1. договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. сторони передбачили, що виконавець, в разі встановлення факту залишення обєкту без охорони з будь-яких причин, застосовує заходи, що необхідні для збереження майна замовника, до вирішення питання по суті справи. При цьому, виконавець, якщо такі заходи не передбачені умовами цього договору, має право вимагати оплату за окремим розрахунком.

Відповідно до п.12.1. договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. він набирає чинності з 01.06.2014р. та є чинним до 31.12.2017р., а в частині обовязків сторін, що виникли під час дії договору до повного їх виконання сторонами.

До договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2014р. про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження сторони підписали додаток №3 „Інструкція з користування сигналізацією, додаток №4 „Протокол погодження договірної ціни, додаток №5 „Список осіб, уповноважених замовником на здавання сигналізації під спостереження та зняття її з-під спостереження.

В угоді від 01.12.2015р. ПАТ КБ „Приватбанк, УДСО при ГУМВС України в Одеській області, Управління поліції охорони в Одеській області дійшли згоди про те, що починаючи з 01.12.2015р. права та обовязки за договором від 01.06.2015р. №ПЦО-2/2259-14 переходять від УДСО до Управління поліції охорони в Одеській області, яка набуває статусу виконавця (п.п.1, 2 угоди).

01.06.2015р. між УДСО при ГУМВС України в Одеській області та ПАТ КБ „Приватбанк укладено додаткову угоду №4 до договору №ПЦО-2/2259-14, відповідно до п.1. якої сторони передбачили, що за невиконання взятих на себе зобовязань за цим договором у період знаходження відділення під спостереженням ПЦС виконавець несе відповідальність в наступних розмірах: - для відділень, які розташовані в місті Одеса не більш ніж двісті пятдесят тисяч гривень; - для відділень, які розташовані в Одеській області не більш ніж двісті тисяч гривень.

Одночасно, додатковою угодою №4 від 01.06.2015р. сторони погодили Додаток №1 до договору №ПЦО-2/2259-14 „Дислокація-Розрахунок вартості наданих послуг у новій редакції, згідно якої відповідач зобовязався охороняти обєкт за адресою: Одеська область, смт. Петрівка, вул. К.Маркса,28, та сторони визначили термін прибуття групи захвату на обєкт у час до 10 хвилин.

В угоді від 01.12.2015р. ПАТ КБ „Приватбанк, УДСО при ГУМВС України в Одеській області, Управління поліції охорони в Одеській області дійшли згоди про те, що починаючи з 01.12.2015р. права та обовязки за договором від 01.06.2014р. №ПЦО-2/2259-14 переходять від УДСО до Управління поліції охорони в Одеській області, яка набуває статусу виконавця (п.п.1, 2 угоди).

22.06.2016р. Управління поліції охорони в Одеській області отримало вимогу ПАТ КБ „Приватбанк №Е.16.0.0.0/4-609 від 21.06.2016р., заяву від 21.06.2016р. №Е.16.0.0.0/4-608 щодо відшкодування заподіяних майну банку збитків у сумі 200000грн.

За розрахунком позивача розмір збитків складає суму 247964,59грн. та містить у собі: викрадені грошові кошти з сейфу відділення в сумі 1703грн., 760дол. США і 250 євро, що складає 27755,89 грн. в еквіваленті за офіційним курсом НБУ станом на 09.06.2016р.; вартість сейфу відділення 12700грн.; роботи по демонтажу, перевезенню та монтажу нового сейфу в сумі 2500грн.; вартість ремонтно-відновлювальних робіт касового вузлу в сумі 4019,60грн.; вартість ремонтно-відновлювальних робіт системи відеонагляду відділення „Буялик в сумі 981,78грн.; грошові кошти, викрадені з банкомату САОD8304 в сумі 173200грн.; залишкова вартість банкомату САОD8304 25307,32грн.; вартість демонтажу банкомату САОD8304 1500грн.

На підтвердження розміру збитків позивач подав до справи довідки ПАТ КБ „Приватбанк №05.0.0.0/6-6842767 від 13.06.2016р. щодо суми викрадених коштів із сейфу та банкомату, про вартість завданої шкоди, балансову довідку станом на 09.06.2016р., акт контрольної перевірки (інвентаризації) цінностей по банкомату САОD8304 (Одеська область, смт. Петрівка, вул. Карла Маркса,28-А) від 10.06.2016р., журнал №1891882 (видачі) від 07.06.2016р. по обслуговуванню банкоматів та терміналів самообслуговування банку, виписку по рахунку банкоматної каси за період з 07.06.2016р. по 09.06.2016р., виписку по рахунку банкомату за період з 07.06.2016р. по 09.06.2016р., прибуткові касові ордери №№АТМ08ВЕLV0, АТМОG0607B8BQH від 07.06.2016р., №№42985227, 42985243, 42985235, RSOD8B92WH від 08.06.2016р., бухгалтерську відомість операцій видачі готівки за період з 07.06.2016р. по 08.06.2016р., витяг із лічильника купюр електронного журналу банкомату САОD8304, лист ТОВ „Центральна процесингова компанія щодо вартості банкомату, акт огляду відділення банку, розташованого у смт. Петрівка, вул. К.Маркса, 28-А, від 09.06.2016р., виписку із переліку операцій бухгалтерської відомості банкомату САОD8304 за період з 07.06.2016р. по 09.06.2016р.

З врахуванням умов п.6.1. договору №ПЦО-2/2259-14 від 01.06.2015р., додаткової угоди №4 від 01.06.2015р. позивач обмежив розмір збитків, про стягнення яких просить у позові, розміром у 200000грн.

Із листа СУ ГУ Нацполіції в Одеській області №4/10701 від 08.08.2016р. вбачається, що за фактом події пошкодження та викрадення майна позивача здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000223 від 09.06.2016р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, по якому остаточного процесуального рішення не прийнято. Крім того, у листі зазначено, що в ході службового розслідування встановлено, що вини співробітників Іванівського ВП у несвоєчасному прибутті на місце кримінального правопорушення не вбачається.

Подана відповідачем стенограма перемовин за тривогою 09.06.2016р.: Відділення „Приватбанк смт. Петрівка-Буялик, вул. К.Маркса, 28-А, вказує на те, що оператором о 02:13 передано тривогу до Іванівського РВ про відсутність звязку із відділенням „Приватбанк, яке розташоване за адресою смт. Петрівка-Буялик, вул. К.Маркса, 28-А. Також, згідно вказаної стенограми працівники Іванівського РВ прибули на місце події о 04:01.

Із роздруківки списку подій по обєкту смт. Петрівка-Буялик, вул. К. Маркса,28-А за період з 07.06.2016р. по 09.06.2016р. вбачається, що 09.06.2016р. о 01год.53хв. на пульт надійшло сповіщення про порушення режиму тестування ППК по каналу GSM, а о 02год.11хв. виявлено «проблему опросу» - відсутність зворотнього сигналу від сигналізації на обєкті.

Згідно пояснень відповідача на обєкті позивача були встановлені наступні засоби охоронної сигналізації: ППК «Лунь-11», датчик руху SRP 100, датчик розбиття скла. Ці засоби були у справному стані, але ППК «Лунь-11» був пошкоджений шляхом виривання зловмисниками з нього плати управління та акумулятору. Датчик розбиття скла, на думку відповідача, не спрацював тому, що скло на вікні не було розбите, а було вдавлене зловмисниками та зловмисники використовували засоби глушіння сигналу, а тому сповіщення від ППК «Лунь-11» та датчику руху SRP 100 на пульт централізованого спостереження не надійшли. Однак, доказів на підтвердження глушіння зловмисниками сигнальних охоронних пристроїв відповідач не надав.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи документи, подані сторонами докази та викладені ними правові позиції, суд вважає заявлені ПАТ КБ „Приватбанк позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 200000грн. збитків правомірними, такими, що відповідають дійсним обставинам справи з огляду на наступні положення законодавства.

Відповідно до п.1 ст.901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобовязується за завданням другої (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобовязується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобовязаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (п.1 ст. 903 Цивільного Кодексу України).

Згідно ст.ст.525, 526 Цивільного кодексу України зобовязання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобовязання або одностороння зміна його умов не допускається.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.614 ЦК України особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (частина 2 статті 22 Кодексу).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (абзац 1 частини 3 статті 22 Кодексу).

Так, положення ст.224 ГК України передбачають, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до ч.1 ст.225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Породжуючи настання цивільних прав та обовязків згідно ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України, відповідальність у вигляді відшкодування збитків вимагає для її застосування наявності складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи), шкідливого результату такої поведінки, причинного звязку між протиправною поведінкою та заподіяними збитками, вини особи, яка заподіяла збитки. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний звязок між протиправною поведінкою порушника та збитками полягає, передусім, у прямому (безпосередньому) звязку між протиправною поведінкою та настанням негативного результату. Вказані обставини підлягають доведенню позивачем належними та допустимими у справі доказами. Стягнення збитків як виду цивільно-правової відповідальності можливе у випадку наявності таких збитків та обґрунтованості їх розміру.

З аналізу вищевказаних норм законодавства, вбачаться, що обєктивною стороною правопорушення є наявність збитків в майновій сфері кредитора, протиправна поведінка, яка втілилась в невиконанні або неналежному виконанні боржником зобовязання, причинний звязок між протиправною поведінкою боржника та збитками. Відсутність хоч би одного з вищевказаних елементів, які утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за невиконання або неналежне виконання ним зобовязань, оскільки в даному випадку його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Відповідно до п.1.10. Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затв. Постановою Правління НБУ №254 від 18.06.2003р.: бек-офіс - підрозділи або окремі відповідальні виконавці, які залежно від їх функцій забезпечують реєстрацію, перевіряння, звіряння, облік операцій та контроль за ними; первинний документ - документ, який містить відомості про операцію та підтверджує її здійснення.

Операції, які здійснюють банки, мають бути належним чином задокументовані. Меморіальні документи застосовуються банками для здійснення і відображення в обліку операцій банку і його клієнтів за безготівковими розрахунками відповідно до нормативно-правових актів Національного банку. До меморіальних документів (паперових або електронних), що використовуються для безготівкових розрахунків, належать такі розрахункові документи: меморіальні ордери; платіжні доручення; платіжні вимоги-доручення; платіжні вимоги; розрахункові чеки; інші документи (інші платіжні інструменти, що визначаються нормативно-правовими актами Національного банку). Внутрішньобанківські операції оформляються меморіальними ордерами та іншими документами, що складаються банками відповідно до вимог нормативно-правових актів Національного банку і внутрішніх процедур банку. Операції, що відображаються за позабалансовими рахунками, також оформляються меморіальними ордерами. Первинні документи складаються на бланках форм, затверджених відповідно до законодавства України. Документування операцій може здійснюватися з використанням бланків, виготовлених банками самостійно, які повинні містити обов'язкові реквізити чи реквізити форм, затверджених відповідно до законодавства України. Первинні документи складаються на паперових носіях або в електронній формі та мають містити такі обов'язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства (банку), що склало документ; зміст та обсяг операції (короткий зміст операції та підстава для її здійснення), одиницю її виміру; посади осіб, відповідальних за здійснення операції і правильність її оформлення; особистий підпис (електронний цифровий підпис) та інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні операції. До обов'язкових реквізитів первинних документів, що використовуються для розрахунків (крім перелічених вище), також належать: назва одержувача коштів; сума операції (цифрами та словами). Сума операції може бути відображена лише цифрами, якщо цей документ формується за допомогою програмного забезпечення в автоматизованому режимі або якщо це передбачено нормативно-правовими актами Національного банку; номери рахунків; назва банку (одержувача та платника коштів) (п.п.4.1., 4.6., 4.7., 4.10., 4.11. Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затв. Постановою Правління НБУ №254 від 18.06.2003р.).

Отже, відповідач за умовами договору від 01.06.2014р. №ПЦО-2/2259-14 зобовязався здійснювати обслуговування сигналізації, встановленої у відділенні за адресою: Одеська область, с. Петрівка, вул. К. Маркса,28-А, та охороняти приміщення відділення в цілому. Однак, в ніч на 09.06.2016р. невстановлені особи проникли у приміщення відділення Приватбанку та викрали кошти, пошкодили майно банку та не були затримані Управлінням охорони, більш того, сигналізація, якою мав опікуватись відповідач, спрацювала невчасно, а запізне прибуття групи реагування на обєкт, спричинило завдання майну банку, що охоронялось відповідачем, збитків.

Так, згідно пояснень позивача керівник напрямку Back-Office ГО ОСОБА_3, якою підписано довідку №05.0.0.0/6-6842767 від 13.06.2016р. щодо суми викрадених у відділі коштів із сейфу та банкомату, обіймає посаду фінансового працівника. З приводу чого доводи відповідача про неналежність цього доказу є неспроможними.

Посилання відповідача на неналежність прибуткових касових ордерів №№АТМ08ВЕLV0, АТМОG0607B8BQH від 07.06.2016р., №№42985227, 42985243, 42985235, RSOD8B92WH від 08.06.2016р., бухгалтерської відомості операцій видачі готівки за період з 07.06.2016р. по 08.06.2016р. судом до уваги не приймаються, оскільки на них наявні номери, дати, рахунки призначення платежу, одержувач, назва банку, вони засвідчені печаткою банку та, як такі, що подані в копіях, завірені представником банку, що відповідає вимогам Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затв. Постановою Правління НБУ №254 від 18.06.2003р.

Таким чином, подані позивачем довідка №05.0.0.0/6-6842767 від 13.06.2016р., прибуткових касових ордерів №№АТМ08ВЕLV0, АТМОG0607B8BQH від 07.06.2016р., №№42985227, 42985243, 42985235, RSOD8B92WH від 08.06.2016р., бухгалтерська відомість операцій видачі готівки за період з 07.06.2016р. по 08.06.2016р., виписка із переліку операцій бухгалтерської відомості банкомату САОD8304 за період з 07.06.2016р. по 09.06.2016р. свідчать про заподіяння позивачу відповідачем збитку в сумі 200955,89грн., що загалом складають гривневий еквівалент коштів, що знаходились у сейфі та банкоматі до їх викрадення зловмисниками.

Решта вимог позивача щодо вартості сейфу, робіт по його демонтажу/монтажу, перевезенню, ремонтно відновлювальних робіт касового вузлу, терміналу самообслуговування, системи відео спостереження, банкомату не підтверджена позивачем первинним документами, а саме, відсутні накладні на виконання цих робіт третіми особами на користь позивача та накладна на поставку нового сейфу, банкомату, відсутні документи, що визначають остаточну вартість банкомату, тобто, документи фактично виконаних робіт, наданих послуг.

Враховуючи наведене, встановлені судом обставини заподіяння відповідачем позивачу збитку неналежним виконанням умов договору від 01.06.2014р. №ПЦО-2/2259-14, документального підтвердження позивачем розміру завданого збитку, охопдених викраденими грошовими коштами, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню в сумі 200000грн.

Згідно ст.32 ГПК України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Статтею 33 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом (ст.43 ГПК України).

За таких обставин, суд повністю задовольняє заявлені позивачем позовні вимоги, у звязку з чим стягненню з Управління поліції охорони в Одеській області підлягає 200000грн. збитків

Згідно ст.49 ГПК України сплачений позивачем за розгляд даного спору судовий збір в сумі 3000 грн. підлягає відшкодуванню позивачу відповідачем.

Керуючись ст. ст. 49, 82- 85 ГПК України суд, -

ВИРІШИВ:

1. Стягнути з Управління поліції охорони в Одеській області (65074, м. Одеса, вул. Ак. Філатова,70-А, код 40108934) на користь Публічного акціонерного товариства Комерційного банку „Приватбанк (49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 50, код 14360570) 200000 (двісті тисяч) грн. збитків, 3000 (три тисячі) грн. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили згідно зі ст.85 ГПК України, після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Наказ видати відповідно до ст.116 ГПК України.

Повний текст рішення складено 07 жовтня 2016 р.

Суддя І.А. Малярчук