ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" жовтня 2016 р. Справа № 922/1848/16

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Сіверін В. І., суддя Терещенко О.І. , суддя Хачатрян В.С.

при секретарі Новіковій Ю.В.

за участю представників сторін:

позивача - ОСОБА_1,

відповідача - ОСОБА_2,

третьої особи - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Люботинський хлібозавод» (вх.№2432Х/1-7) на рішення господарського суду Харківської області від 18.08.2016р. у справі

за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_4, м. Харків

до Комунального закладу охорони здоровя Обласна психіатрична лікарня №1, с. Стрілече, Харківська область

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство «Люботинський хлібозавод», м. Люботин, Харківський район, Харківська область

про визнання недійсним договору

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням господарського суду Харківської області від 18.08.2016р. у справі №922/1848/16 (суддя Присяжнюк О.О.) позовні вимоги задоволено повністю; визнано недійсним договір про закупівлю за державні кошти, укладений 07.03.2016 року між Комунальним закладом охорони здоровя Обласною психіатричною лікарнею №1 та Публічним акціонерним товариством "Люботинський хлібозавод"; стягнуто з Комунального закладу охорони здоровя Обласної психіатричної лікарні №1 на користь Фізичної особи - підприємця ОСОБА_4 1378,0грн. судового збору.

Публічне акціонерне товариство «Люботинський хлібозавод» з рішенням суду першої інстанції не погодилось та звернулось до Харківського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 18.08.2016р. у справі №922/1848/16 та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В судовому засіданні представник третьої особи апеляційну скаргу підтримав у повному обсязі, просив її задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні та у відзиві проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив залишити її без задоволення.

Представник відповідача в судовому засіданні та у письмових поясненнях зазначив про незаконність необґрунтованість оскаржуваного рішення місцевого господарського суду, просив його скасувати та постановити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Частиною 1 статті 9 Конституції України встановлено, що чинні міжнародні договори, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) ратифікована Верховною Радою України 17 липня 1997 p. і набула чинності в Україні 11 вересня 1997 p. У ній сформульовано основні права і свободи людини, зокрема право при визначенні її громадянських прав і обовязків, висуненні проти неї кримінального обвинувачення на справедливий і відкритий розгляд справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

«Розумність» строку визначається окремо для кожної справи. Для цього враховують її складність та обсяг, поведінку учасників судового процесу, час, необхідний для проведення відповідної експертизи (наприклад, рішення Суду у справі «G. B. проти Франції» 2), тощо. Отже, поняття «розумний строк» є оціночним, субєктивним фактором, що унеможливлює визначення конкретних строків судового розгляду справи, тому потребує нормативного встановлення.

Точкою відліку часу розгляду цивільної справи протягом розумного строку умовно можна вважати момент подання позовної заяви до суду.

На думку суду обставини справи свідчать про наявність у справі матеріалів достатніх для її розгляду та ухвалення законного і обґрунтованого рішення. Крім того, суд приймає до уваги, що судом сторонам були створені належні умови для надання усіх необхідних доказів (надано достатньо часу для підготовки до судового засідання, ознайомитись із матеріалами справи, зняти з них копії, надати нові докази тощо).

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.

03.02.2016 року відповідачем на офіційному сайті Державні закупівлі (tender.me.gov.ua) було розміщено оголошення №027572 про проведення відкритих торгів із закупівлі виробів хлібобулочних, кондитерських та кулінарних, борошняних, нетривалого зберігання (хлібу пшеничного з борошна першого ґатунку; хлібу житньо-пшеничного). Крім того, 04.02.2016 на тому ж сайті було опубліковано документацію конкурсних торгів, затверджену головою комітету з конкурсних торгів за рішенням комітету з конкурсних торгів протоколом №3 від 29.01.2016 року.

У строк до 9-00 18.02.2016 року, як того вимагала документація з конкурсних торгів, фізичними та юридичними особами до комітету з конкурсних торгів відповідача подавались пропозиції конкурсних торгів, а саме:

1. Публічним акціонерним товариством Люботинський хлібзавод

2.Товариством з обмеженою відповідальністю Спецюрзахист

3. Фізичною особою підприємцем ОСОБА_4.

18.02.2016 року о 9-30 комітетом з конкурсних торгів відповідача було розпочато процедуру розкриття пропозицій конкурсних торгів.

Відповідно до протоколу відхилення пропозиції від 23.02.2016 року, який опубліковано на зазначеному вище сайті 29.02.2016, пропозиція конкурсних торгів позивача у зазначеній закупівлі була відхилена з підстав, визначених в протоколі , а саме :

1. Учасником не підтверджено повноважень особи конкретно на підписання договорів, що вимагається ДКТ (відповідно до п.і ч.3 Розділу V ДКТ ).

2. Експлуатаційний дозвіл на потужності надано 1 з 2-х виробників заявлених учасником в пропозиції конкурсних торгів.

3. Не підтверджено наявність можливості виробництва хлібу пшеничного ГОСТ 278112-88, ГОСТ 269787-86 або еквівалент, що вимагається ДКТ (абзац останній ч.1 «Технічні вимоги «Додаток 3 ДКТ»).

Згідно з протоколом оцінки пропозицій конкурсних торгів, цінових пропозицій, що здійснювалась 23.02.2016 року, опублікованому 29.02.2016 року, замовником проведено оцінку пропозицій ПАТ Люботинський хлібзавод та ТОВ Спецюрзахист.

29.02.2016 року відповідачем на вказаному сайті розміщено повідомлення №40 про акцепт пропозиції конкурсних торгів або цінової пропозиції ПАТ Люботинський хлібзавод.

07.03.2016 року між відповідачем та ПАТ Люботинський хлібзавод укладено договір про закупівлю виробів хлібобулочних, кондитерських та кулінарних, борошняних, нетривалого зберігання (хлібу пшеничного з борошна першого ґатунку; хлібу житньо-пшеничного).

11.03.2016 року відповідачем на офіційному сайті Державні закупівлі розміщено оголошення №47 про результати проведення зазначеної вище процедури закупівлі.

21.03.2016 року відповідачем опубліковано звіт №1 про результати проведення процедури відритих торгів і двоступеневих торгів та попередньої кваліфікації.

Результатом зазначених торгів стало укладення 07.03.2016 року між відповідачем та ПАТ Люботинський хлібзавод договору про закупівлю виробів хлібобулочних, кондитерських та кулінарних, борошняних, нетривалого зберігання (хлібу пшеничного з борошна першого ґатунку; хлібу житньо-пшеничного).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що комітетом з конкурсних торгів відповідача допущено порушення законодавства з питань захисту економічної конкуренції в частині незабезпечення рівних умов для всіх суб'єктів господарської діяльності та позбавлено права на участь суб'єктів господарювання, які не відповідають цим вимогам, проте змогли б запропонувати більш економічно вигідну ціну.

Позивач вважає, що рішення про акцепт цінової пропозиції та укладення договору про закупівлю за державні кошти від 07.03.2016 року не відповідають вимогам законодавства та порушують його права та охоронювані законом інтереси з посиланням на ст.ст. 203, 207, 215 ЦК України.

Відповідач в обґрунтування своїх заперечень зазначає, що вимогами ст. 41 Закону України "Про здійснення державних закупівель" визначені підставі для визнання недійсним договору, що укладений за результатами торгів, а саме: у разі його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону, а також у разі його укладення з порушенням строків, передбачених абзацами третім, четвертим частини другої статті 31, абзацом четвертим частини п'ятої статті 36 та абзацом другим частини третьої статті 39 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв'язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Відповідач зазначає, що ним не порушувались положення Закону України "Про здійснення державних закупівель", а тому - на думку відповідача, підстави для визнання договору недійсним відсутні.

Місцевий господарський суд в обґрунтування оскаржуваного рішення у справі, погодившись із доводами позивача, зазначив, що позивачем було надано належні докази наявності у останнього повноважень особи конкретно на підписання договорів, що вимагається ДКТ.

Відхилення пропозиції конкурсних торгів з підстав ненадання позивачем експлуатаційного дозволу на потужності виробництва дозволу є неправомірним.

Також, місцевий господарський суд вказав, що в ДКТ немає посилання на необхідність надання певних документів, які б підтверджували можливість виготовлення предмету закупівлі у відповідності до «ГОСТу», а тому посилання відповідача на відсутність підтвердження можливості виробництва хлібу пшеничного згідно ГОСТ є необґрунтованими.

В свою чергу заявник, в обґрунтування апеляційної скарги зазначає позивачем у складі його пропозицій конкурсних торгів не надано жодного документу, що підтверджує забезпечення оператором ринку здійснення безпечного обігу харчових продуктів рослинного походження.

Вирішуючи питання про наявність або відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлюється Законом України "Про здійснення державних закупівель" № 1197-VII від 10.04.2014 (в редакції на час укладення спірного правочину).

Зазначені правовідносини з проведення відкритих торгів про закупівлю товару регулюються Законом України "Про здійснення державних закупівель" (далі за текстом - Закон).

Пунктом 3 ч.1 ст.1 Закону визначено, що державна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону цей Закон застосовується до всіх замовників та закупівель товарів, робіт та послуг за умови, що вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1 мільйон 500 тисяч гривень.

Відповідно до п. 9 ч.1 ст.1 Закону замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об'єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків. До замовників також належать замовники, визначені в пункті 1 частини першої статті 1 Закону України "Про особливості здійснення закупівель в окремих сферах господарської діяльності".

Згідно з ч. ч. 1, 4, 5 ст. 11 Закону України Про здійснення державних закупівель для організації та проведення процедур закупівель замовником утворюється комітет з конкурсних торгів, який, зокрема, планує проведення процедур закупівель і складає та затверджує річний план державних закупівель здійснює вибір процедури закупівлі; проводить процедури закупівель, попередню кваліфікацію учасників; забезпечує рівні умови для всіх учасників, об'єктивний та чесний вибір переможця; забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань державних закупівель, визначених цим Законом; здійснює інші дії, передбачені цим Законом. Рішення комітету з конкурсних торгів оформляється протоколом, у якому відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на засіданні комітету з конкурсних торгів.

При цьому, частиною 1 статті 12 Закону України "Про здійснення державних закупівель" встановлено, що закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур, зокрема: відкриті торги; двоступеневі торги; запит цінових пропозицій; попередня кваліфікація учасників; переговорна процедура закупівлі.

Згідно з ч.1-3 ст.16 Закону України "Про здійснення державних закупівель" замовник вимагає від учасників або учасників попередньої кваліфікації подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник може встановлювати такі кваліфікаційні критерії: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів; наявність фінансової спроможності (баланс, звіт про фінансові результати, звіт про рух грошових коштів, довідка з обслуговуючого банку про відсутність (наявність) заборгованості за кредитами). Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників або учасників попередньої кваліфікації про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в документації конкурсних торгів або кваліфікаційній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Процедура проведення відкритих торгів врегульована розділом ІV Закону України "Про здійснення державних закупівель".

При цьому, відповідно до ст. 20 Закону відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів пропозиції конкурсних торгів мають право подавати всі зацікавлені особи.

Основні умови, які повинна містити документація конкурсних торгів, та порядок її оформлення встановлені ст. 22 Закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону документація конкурсних торгів може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Документація конкурсних торгів має містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов'язані з оформленням пропозиції конкурсних торгів та не впливають на зміст пропозиції, а саме - відсутність нумерації сторінок, підписів, печаток на окремих документах, технічні помилки та описки.

Статтею 29 Закону України "Про здійснення державних закупівель" передбачено, що замовник відхиляє пропозицію конкурсних торгів у разі, якщо учасник: не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 16 цього Закону; не погоджується з виправленням виявленої замовником арифметичної помилки; не надав забезпечення пропозиції конкурсних торгів, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; наявні підстави, зазначені у статті 17 та частині сьомій статті 28 цього Закону; пропозиція конкурсних торгів не відповідає умовам документації конкурсних торгів.

Як вбачається зі змісту протоколу ухваленого комітетом з конкурсних торгів від 23.02.2016 пропозиція конкурсних торгів позивача була відхилена на підставі 3 частини 1 статті 29 Закону України "Про здійснення державних закупівель", оскільки пропозиція конкурсних торгів не відповідає умовам документації конкурсних торгів, а саме :

1. Учасником не підтверджено повноважень особи конкретно на підписання договорів, що вимагається ДКТ (відповідно до п.і ч.3 Розділу V ДКТ ).

2. Експлуатаційний дозвіл на потужності надано 1 з 2-х виробників заявлених учасником в пропозиції конкурсних торгів.

3. Не підтверджено наявність можливості виробництва хлібу пшеничного ГОСТ 278112-88, ГОСТ 269787-86 або еквівалент, що вимагається ДКТ (абзац останній ч.1 «Технічні вимоги «Додаток 3 ДКТ»).

Згідно статті 18 Закону, якою встановлено порядок оскарження процедур закупівлі, скарги щодо укладених договорів про закупівлю розглядаються в судовому порядку.

Позивач просить суд визнати недійсним договір про закупівлю за державні кошти, укладений 07.03.2016 року між Комунальним закладом охорони здоровя Обласною психіатричною лікарнею №1 та Публічним акціонерним товариством "Люботинський хлібозавод".

Згідно статті 41 Закону, договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону, а також у разі його укладення з порушенням строків, передбачених абзацами третім, четвертим частини другої статті 31, абзацом четвертим частини пятої статті 36 та абзацом другим частини третьої статті 39 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у звязку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

В матеріалах справи відсутні відомості щодо нікчемності спірного правочину, з огляду на вимоги статті 41 Закону.

Згідно частини 3 статті 215 Цивільного кодексу України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Колегія суддів погоджується із твердженням місцевого господарського суду про те, що позивачем підтверджено повноваження особи на підписання договорів, що вимагається ДКТ (відповідно до п. і ч.3 Розділу V ДКТ ), оскільки у складі пропозиції конкурсних торгів позивачем подано копію паспорту та ІПН, а також копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців про фізичну особу - підприємця ОСОБА_4

Щодо інших підстав, зазначених в протоколі відхилення пропозиції від 23.02.2016 року, колегія суддів вважає необхідним зазначити наступне.

Так, відхиляючи пропозицію фізичної особи - підприємця ОСОБА_4, відповідач посилався на те, що заявником експлуатаційний дозвіл на потужності надано 1 з 2-х виробників заявлених учасником в пропозиції конкурсних торгів.

Зазначаючи про безпідставність правової позиції відповідач а в цій частині, місцевий господарський суд виходив з того, що необхідність надання експлуатаційного дозволу на потужності виробництва не передбачена статтею 16 Закону України «Про здійснення державних закупівель».

Проте, з таким твердженням місцевого господарського суду колегія суддів погодитись не може.

Так, пунктом 3 частини 2 статті 22 Закону встановлено, що документація конкурсних торгів повинна містити, зокрема, інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, повязану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретні торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля.

При цьому, вищесказаний перелік не є вичерпним, оскільки частиною 3 статті 22 Закону встановлено, що документація конкурсних торгів може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Таким чином, висновок місцевого господарського суду про необґрунтованість відмови відповідача у прийнятті пропозиції позивача з підстав ненадання експлуатаційного дозволу, оскільки надання такого дозволу не передбачено статтею 16 Закону є передчасним.

Оскільки надання експлуатаційного дозволу передбачено Додатком №3 документації конкурсних торгів, що не суперечить вищезазначеним положенням частини 3 статті 22 Закону, колегія суддів дійшла висновку про правомірність позиції відповідача про те, що ненадання такого дозволу є підставою для відмови у прийнятті пропозиції позивача.

Відхиляючи пропозицію заявника, відповідач також посилався на те, що останнім не підтверджено наявність можливості виробництва хлібу пшеничного ГОСТ 278112-88, ГОСТ 269787-86 або еквівалент, що вимагається ДКТ (абзац останній ч.1 «Технічні вимоги «Додаток 3 ДКТ»).

За висновками суду, посилання відповідача на вищезазначені обставини при відхиленні пропозиції заявника є необґрунтованими, проте такі висновки місцевого господарського суду колегія вважає передчасними, та вважає необхідним зазначити наступне.

При цьому, відповідно до пункту 2 розділу 3 документації конкурсних торгів, пропозиція конкурсних торгів, яка подається учасником процедури закупівлі повинна складатись, зокрема, з документально підтвердженої інформації про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, відповідно до Додатку 3.

В свою чергу, в додатку №3 документації конкурсних торгів відповідачем чітко вказано вимоги до предмета закупівлі, зокрема - ГОСТ 27842-88, ГОСТ 26987-86 або еквівалент.

Тобто, з урахуванням викладеного, приймаючи до уваги положення зазначених вище положень статті 22 Закону, подання у складі пропозиції конкурсних торгів документального підтвердження про відповідність предмету закупівлі вимогам ГОСТ 27842-88, ГОСТ 26987-86 є обов'язковим.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що доводи позивача щодо наявності підстав для визнання спірного договору недійсним - спростовані в ході апеляційного перегляду справи, у зв'язку з чим, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів зазначає, що рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги норм процесуального права і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, і при їх відсутності - на підставі закону, що регулює подібні відносини, або виходячи із загальних засад і змісту законодавства України.

Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Мотивувальна частина рішення повинна містити встановлені судом обставини, які мають значення для справи, їх юридичну оцінку, а також оцінку всіх доказів.

З урахуванням наведеного вище, оскаржуване рішення місцевого господарського суду прийнято за умов неповного з'ясування обставин, що мають значення для справи, тому це рішення підлягає скасуванню, а апеляційна скарга - задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 99, 101, 103, 104, 105 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Харківського апеляційного господарського суду

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу задовольнити.

Рішення господарського суду Харківської області від 18.08.2016 року скасувати та постановити нове рішення.

У задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її підписання і може бути оскаржена протягом 20 днів до Вищого господарського суду України.

Повний текст постанови складено 06.10.2016 року.

Головуючий суддя Сіверін В. І.

Суддя Терещенко О.І.

Суддя Хачатрян В.С.