РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.09.2016Справа №910/11101/16
За позовом Приватної науково-виробничої фірми "СКАЛА"

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

про визнання неправомірним та скасування рішення

Суддя Андреїшина І.О.

Представники учасників судового процесу:

Від позивача: ОСОБА_1 - директор.

Від відповідача: не з'явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляд Господарського суду міста Києва передано позов Приватної науково-виробничої фірми "СКАЛА" до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" про визнання незаконним рішення ПАТ "Київенерго" про нарахування Приватній науково-виробничій фірмі "СКАЛА" штрафних санкцій у сумі 47 766,43 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.06.2016 за даною позовною заявою порушено провадження у справі № 910/11101/16 та призначено її до розгляду у судовому засіданні на 27.07.2016, зобов'язано сторін надати певні документи.

Позивач уповноважених представників до судового засідання не направив, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

Через відділ діловодства суду 18.07.2016 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з тим, що директор позивача ОСОБА_1 прийматиме участь у розгляді Київським апеляційним господарським судом справи № 910/10459/16.

Представник відповідача у судовому засіданні 27.07.2016 заперечень проти клопотання позивача не навів та надав заперечення на позовну заяву, які залучено до матеріалів справи, разом з тим надав клопотання про продовження строку розгляду спору.

Позивач уповноважених представників до судового засідання не направив, проте, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

Через відділ діловодства суду 18.07.2016 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з тим, що директор позивача ОСОБА_1 прийматиме участь у розгляді Київським апеляційним господарським судом справи № 910/10459/16.

Представник відповідача заперечень проти клопотання позивача не навів та надав заперечення на позовну заяву, які залучено до матеріалів справи, разом з тим надав клопотання про продовження строку розгляду спору.

Розглянувши дане клопотання позивача, суд його відхилив з тих підстав, що нормами чинного законодавства України не обмежено коло осіб, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість одного з представників відповідача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його іншого представника. Також позивача не виконано вимог ухвал суду у даній справі, оскільки він міг подати витребувані судом документи через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва, як він це зробив, подавши клопотання про відкладення розгляду цієї справи.

Розглянувши клопотання представника відповідача про продовження строку розгляду спору, суд його задовольняє для повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду від 27.07.2016 відкладено розгляд справи до 22.08.2016, у зв'язку з неявкою представника позивача у призначене судове засідання та не виконанням позивачем вимог ухвали суду.

Через відділ діловодства суду 09.08.2016 від позивача надійшло клопотання про перенесення прийняття рішення у справі, клопотання про долучення документів до матеріалів справи та клопотання про витребування у позивача додаткових доказів у справі. Разом з тим, 19.08.2016 від позивача надійшли додаткові письмові пояснення та клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

Представник позивача у судовому засіданні 22.08.2016 підтримав клопотання про забезпечення позову, просив його задовольнити.

Представник відповідача заперечив проти задоволення даного клопотання.

Розглянувши клопотання позивача про забезпечення позову, суд відмовив у його задоволенні, про що виніс відповідну ухвалу.

Крім того, представник позивача підтримав клопотання про витребування у відповідача додаткових доказів у справі, просив його задовольнити.

Представник відповідача заперечень проти даного клопотання не навів.

Враховуючи наведене, Господарський суд міста Києва з метою з'ясування всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору у даній справі вважає за доцільне задовольнити клопотання позивача щодо витребування додаткових доказів у відповідача.

Разом з тим, представники сторін подали клопотання про продовження строку розгляду спору, яке судом розглянуто та задоволено з метою повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.08.2016 відкладено розгляд справи до 07.09.2016, у зв'язку з необхідністю витребувати додаткові докази у справі.

Через відділ діловодства суду 01.09.2016 від відповідача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду та 07.09.2016 від позивача надійшли додаткові письмові пояснення, які залучено до матеріалів справи.

Представник позивача у судовому засіданні 07.09.2016 підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити.

Відповідач уповноважених представників до судового засідання не направив, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва 07.09.2016 відкладено розгляд справи до 21.09.2016, у зв'язку з неявкою представника відповідача у судове засідання та для дослідження доказів у справі.

У судовому засіданні 21.09.2016 представник позивача підтримав позовні вимоги просив їх задовольнити.

Представник відповідача заперечив проти позову, просив суд відмовити у позові.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.09.2016 оголошено перерву в судовому засідання до 28.09.2016, для дослідження доказів у справі.

У судовому засіданні 28.09.2016 представник позивача підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити.

Відповідач уповноважених представників до судового засідання 28.09.2016 не направив, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

Враховуючи, що матеріали справи містять докази належного повідомлення сторін про час і місце судового засідання та про наслідки ненадання ними витребуваних судом документів, то за таких обставин суд приходить до висновку про можливість розгляду справи на підставі ст. 75 Господарського процесуального кодексу України за наявними матеріалами без участі представника відповідача.

У судовому засіданні 28.09.2016 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення у справі.

Дослідивши подані матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Між Приватною науково-виробничою фірмою «Скала» (далі - позивач) та Публічним акціонерним товариством «Київенерго», правонаступником якої є Публічне акціонерне товариство "Київенерго", як постачальником, (далі - відповідач) укладено договір про постачання електричної енергії від 30.10.2003 № 3510618 (далі - договір) відповідно предмету якого відповідач зобов'язується постачати електричну енергію відповідно до умов цього договору, а позивач зобов'язується своєчасно здійснювати оплату електричної енергії за тарифами, що регулюються згідно з умовами, визначеними у ліцензії на постачання електричної енергії та в разі зміни публікуються в пресі, виконує інші умови, визначені договором та додатками до нього, які є його невід'ємною частиною.

Пунктом 4.1. договору, передбачено, що позивач своєчасно та в повному обсязі зобов'язується здійснювати розрахунки за електричну енергію відповідно до встановлених договором умов та термін оплати, а також вносити інші платежі за виконання відповідачем робіт та надання послуг, пов'язаних з електропостачанням, вартість яких не входить до складу тарифу.

Відповідно до п. 6.1. договору, відповідач має право, попередивши споживача письмово або телефонограмою не пізніше, ніж за 2 доби припинити повністю або частково подачу йому електроенергії у разі: п. 6.1.5. договору, недопущення посадових осіб державних органів, на яких покладені відповідні обов'язки, згідно з чинним законодавством, до електроустановок позивача або розрахункових приладів обліку електроенергії.

Позивач зазначив, що на його адресу 13.06.2016 надійшов рекомендований лист відповідача від 03.06.2016 №34КД/412/2941/63, у якому було попередження про припинення електропостачання №3150618/06, підписане факсиміле начальником центру розрахунків відповідача ОСОБА_2.

Листом від 03.06.2016 №34КД/412/2941/63 відповідач повідомив позивача про те, що 08-00 год. 13.06.2016 буде припинене електропостачання нежитлового приміщення позивача по вул. Луначарського 24, у м. Києві, у зв'язку з заборгованістю в сумі 52 758,55 грн.

Позивач пояснив суду, що вчасно сплачує відповідачеві вартість спожитої електричної енергії у повній відповідності до умов договору на постачання електроенергії від 30.10.2003 №3510618. Заборгованість за спожиту електричну енергію станом на 13.06.2016 у позивача перед відповідачем відсутня.

Позивач вважає, що відповідач протиправно та незаконно донараховував позивачеві до сплати за неспожиту та непоставлену позивачем активну електричну енергію в сумі 47 766,43 грн., при цьому рішення прийняв на підставі підробленого акту про не допуск до проведення позапланової перевірки від 10.06.2015.

Позивач пояснив, що саме недопущення посадової осіб державних органів, на які покладені відповідні обов'язки, згідно з законодавством, до енергоустановок позивача або розрахункових приладів обліку електроенергії, передбачено п.п. 6.1.5. п. 6 договору, №3510618 про постачання електричної енергії від 30.10.2003, укладеного між позивачем та відповідачем є прямою умовою, коли постачальник електричної енергії має право відключити споживача від джерела електропостачання, при умові дотримання п.п.6.1. договору, відповідач має право, попередивши споживача письмово або телефонограмою не пізніше, ніж за 2 доби припинити повністю або частково подачу йому електроенергії.

15.06.2015 відповідачем без належних на те законних підстав та без належного на те повідомлення про причини відкладення, як передбачено вимогами закону та договором, було відключено від постачання електричної енергії нежитлового приміщення позивача по вул. Луначарського, 24 у місті Києві.

Позивач зазначив, що 02.06.2015 відповідач провів у позивача обстеження пломб лічильників, зняв останні технічні дані показників лічильників та склав у присутності позивача відповідний акт від 02.06.2015, що спростовує протиправне повідомлення відповідача про недопуск позивачем відповідача до електроустановок.

Позивач окремо наголошував на тому, що відповідачем 15.06.2016, як те вказано відповідачем у акті про недопуск до позапланової перевірки, планувалось здійснити позапланову перевірку позивача, що нічого спільного немає до не допуску до електроустановок, тощо.

В спірному акті про недопуск позапланової перевірки від 10.06.2015 відповідачем вказано «Представник споживача ОСОБА_3» та наведений підпис ОСОБА_3 в графі «представник споживача».

У позивача така особа, як ОСОБА_3, не працювала взагалі, що підтверджується формою №1-ДФ податкового розпорядку сум доходу, нарахованого на користь платників податку, і сум утриманого з них податку, у позивача працювало лише дві особи - директор ОСОБА_1 та бухгалтер ОСОБА_4

Таким чином, спірний акт про недопуск позапланової перевірки від 10.06.2015 до проведення відповідачем позапланової перевірки позивача є протиправним та не законними діями відповідача по відношенню до позивача.

15.06.2015 позивач звернувся до відповідача зі скаргами на протиправні дії відповідача щодо відключення електроенергії відповідно до договору про постачання електроенергії від 30.10.2003 № 3510618.

15.06.2015 позивач звернувся з скаргою до голови Наглядової Ради відповідача ОСОБА_6, голови фонду Державного майна України ОСОБА_7 та голови Київської міської ради ОСОБА_8

Позивач вважає, що відповідачем нараховані штрафні санкції незаконно, зважаючи на вищевикладені обставини.

Враховуючи наведене, Приватна науково-виробнича фірма «СКАЛА» звернулася до господарського суду з даним позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про визнання неправомірним та скасування рішення ПАТ "Київенерго" про нарахування Приватній науково-виробничій фірмі "СКАЛА" штрафних санкцій у сумі 47 766,43 грн.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню повністю з наступних підстав.

Відповідно до п. 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Згідно положень 5.1. ПКЕЕ договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Положеннями п. 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів порушення визначається обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Рішення комісії оформлюється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу.

Як встановлено судом, в акті порушення від 10.06.2015 вказано, що позивачем порушено вимоги статей 26, 27 Закону України Про електроенергетику", п. 3.34, 6.40, 10.2 ПКЕЕ.

Актом порушення №38137 від 06.08.2015 відповідач зазначив, що позивачем самовільно підключено струмоприймач до електромережі, без дозволу електропостачальної організації після відточення 15.06.2015.

Статті 26, 27 Закону України "Про електроенергетику" містять численний перелік обов'язків споживачів та відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, в той же час, представниками відповідача не зазначено, які саме обов'язки були порушені позивачем та формально здійснено посилання на вказані статті Закону України "Про електроенергетику".

Пунктом 3.34 ПКЕЕ передбачено, що будь-які роботи, пов'язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом. Роботи з розпломбування, випробування, вимірювання, зміни схеми розрахункового обліку, заміни типу розрахункового обліку електричної енергії без оформлення акта в присутності уповноважених осіб споживача та електропередавальної організації (постачальника електричної енергії) не допускаються. Під час проведення вищезазначених робіт розрахунковий облік обсягу електричної енергії здійснюється за тимчасовими схемами, узгодженими з постачальником електричної енергії. У разі неможливості створення тимчасових схем розрахункового обліку розрахунки за електричну енергію, спожиту протягом часу проведення вищезазначених робіт, здійснюються відповідно до порядку, погодженого заінтересованими сторонами. Після закінчення робіт засоби обліку опломбовуються та передаються на збереження згідно з процедурою, визначеною пунктами 3.31 - 3.32 цих Правил.

Відповідно до п. 6.40 ПКЕЕ зазначено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Положенням п. 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перерви уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію або електропередавальної організації порушень цих правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформлюється акт порушення. На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів порушення визначається обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Рішення комісії оформлюється протоколом і набирає чинність з дня вручення протоколу споживачу.

Згідно з п. 3.26 ПКЕЕ, у разі, якщо до технологічних електричних мереж основного споживача приєднані електроустановки інших суб'єктів господарювання, власників мереж тощо, розрахунковий облік має бути організований основним споживачем таким чином, щоб забезпечити складення балансу електричної енергії у власних технологічних електричних мережах для проведення комерційних розрахунків.

В свою чергу, пунктом 8.1.4, 8.1.5 ПКЕЕ передбачено, що постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право на безперешкодний доступ (за пред'явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку. На безперешкодний доступ (за пред'явленням службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку та технічної перевірки засобів обліку споживача відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.

В акті порушення від 06.08.2015 №38137 відповідачем не зазначено, які саме обов'язки із ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п. 10.2 ПКЕЕ були порушені позивачем та формально здійснено посилання на вказані статті Закону України «Про електроенергетику» та пункт ПКЕЕ.

Лічильник, зазначений в акті від 06.08.2015 №38137, не був встановлений на території або в приміщенні позивача, в якому останній здійснює господарську діяльність.

В самому ж акті від 06.08.2015 №38137 відповідач вказує лише про наявність ознак самовільного підключення струмоприймачів до електромережі без дозволу електропостачальної організації та підключення розрахункового засобу з метою зміни його показників.

Проте, з пояснень і доказів позивача випливає, що він не мав доступу до точки підключення струмопроменів до електричної мережі. Відповідач даного факту не спростував.

Також не знайшло свого підтвердження і безоблікове споживання електричної енергії позивачем.

Також в супереч п. 6.41 ПКЕЕ перевірка споживачем електричної енергії, зафіксована актом від 06.08.2015 №38137, була проведена у його відсутності.

Підсумовуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що факт здійснення порушення позивачем правил користування електричною енергією відповідачем належним чином не доведений, а рішення комісії, оформлене протоколом засідання комісії від 11.05.2016 № 1095, на якому розглянуто акт від 06.08.2015 № 38137, прийняте з порушенням вимог закону та підлягає скасуванню.

Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, згідно ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 43, 44, 49, ст. ст. 82-85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати неправомірним та скасувати рішення комісії з розгляду актів порушення Публічного акціонерного товариства "Київенерго", оформлене протоколом засідання комісії від 11.05.2016 № 1095 по розгляду акта про порушення від 06.08.2015 № 38137.

3. Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Київенерно» (01001, м. Київ, пл. Івана Франка, буд. 5; ідентифікаційний код 00131305) на користь Приватної науково-виробничої фірми "СКАЛА" (02002, м. Київ, вул. Луначарського, 24, ідентифікаційний код 19024291) витрати по сплаті судового збору 1 378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн 00 коп.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 04.10.2016 року

Суддя І.О. Андреїшина