КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" вересня 2016 р. Справа№ 910/31483/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ткаченка Б.О.

суддів: Зеленіна В.О.

Зубець Л.П.

За участю секретаря судового засідання Москаленко Г.С.

представників сторін:

від позивача - Кучакова Ю.В., дов. № 91/2015/11/11-6 від 11.11.2015 р.,

від відповідача - Іщенко В.І., дов. № б/н від 15.03.2016р.

розглянувши матеріали

апеляційної скарги Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку

«Шепелівський маєток»

на рішення Господарського суду міста Києва

від 18.02.2016 року

у справі № 910/31483/15 (суддя Смирнова Ю.М.)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго»

до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку

«Шепелівський маєток»

про стягнення 90 100,51 грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.02.2016 року у справі № 910/31483/15 позов задоволено повністю. Стягнуто з Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» заборгованість за спожиту активну електричну енергію у розмірі 49 841,93 грн., 3% річних у розмірі 2 722,84 грн., інфляційні втрати у розмірі 23 173,06 грн., пеню у розмірі 4 156,14 грн., судовий збір у розмірі 1 218,00 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2016 року по справі № 910/31483/15 повністю і прийняти нове рішення.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 16.05.2016 року апеляційну скаргу Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» прийнято до провадження у складі колегії суддів: головуючий суддя Пашкіна С.А., судді: Ропій Л.М., Сітайло Л.Г., та призначено до розгляду в судовому засіданні на 14.06.2016 року.

10.06.2016 року через Відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду від Публічного акціонерного товариства «Київенерго» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.06.2016 року, у зв'язку з перебуванням головуючого судді Пашкіної С.А. з 06.06.2016 року на лікарняному, справу № 910/31483/15 передано для розгляду колегії суддів: головуючий суддя Ткаченко Б.О., судді: Смірнова Л.Г., Зеленін В.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.06.2016 року справу № 910/31483/15 прийнято до провадження у вказаному складі колегії суддів та призначено до розгляду у судовому засіданні на 22.08.2016 року.

22.08.2016 року через Відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду від Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» надійшло клопотання про проведення звірки розрахунків.

22.08.2016 року, у зв'язку з перебуванням головуючого судді Ткаченка Б.О. на лікарняному, розгляд справи не відбувся.

Протоколом автоматизованої зміни складу колегії суддів від 29.08.2016 року, у зв'язку з перебуванням судді Смірнової Л.Г. у відпустці, справу № 910/31483/15 передано для розгляду колегії суддів: головуючий суддя Ткаченко Б.О., судді: Зеленін В.О., Зубець Л.П.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 29.08.2016 року справу № 910/31483/15 прийнято до провадження у зазначеному складі колегії суддів та призначено до розгляду у судовому засіданні на 19.09.2016 року.

Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що судом першої інстанції було неповно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а також невірно застосовано норми матеріального та процесуального права, що призвело до прийняття невірного судового рішення.

Представник Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» у поясненнях, наданих у судовому засіданні, підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, просив суд рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2016 року у справі № 910/31483/15 скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представник Публічного акціонерного товариства «Київенерго» у поясненнях, наданих у судовому засіданні, заперечував проти доводів апелянта, викладених в апеляційній скарзі, просив суд відмовити в задоволенні скарги та залишити без змін оскаржуване судове рішення місцевого господарського суду як таке, що прийняте з повним, всебічним та об'єктивним з'ясуванням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Крім того, представник Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» підтримав подане ним 22.08.2016 року клопотання про зобов'язання сторін провести звірку розрахунків.

Колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні даного клопотання з огляду на положення ст. 101 ГПК України, оскільки у суді першої інстанції представником відповідача дане клопотання не заявлялося, хоча на першому судовому засіданні у суді першої інстанції він був присутнім.

Більш того, під час розгляду справ у суді першої інстанції, позивач направляв відповідачу акт звіряння розрахунків та надав суду відповідні докази на підтвердження направлення, які разом з копією акту містяться у матеріалах справи.

Таким чином, відповідач не скористався можливістю провести звірку розрахунків або надати власний обґрунтований розрахунок ні під час розгляду справи у суді першої інстанції, ні під час подачі апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія встановила наступне.

09.02.2011 року між Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», правонаступником якої є Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (далі - постачальник, позивач, ПАТ «Київенерго») та Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» (далі - споживач, відповідач, ОСББ «Шепелівський маєток») було укладено Договір про постачання електричної енергії № 72922 (далі - Договір).

За умовами Договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об'єктами споживача згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід'ємною частиною, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює платежі згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід'ємною частиною.

Відповідно до п. 2.2.2 Договору постачальник зобов'язаний постачати споживачу електроенергію як різновид товару:

- в обсягах, визначених відповідно до розділу 5, та з урахуванням умов розділу 6 цього договору (додаток «Обсяги постачання електричної енергії споживачу та субспоживачу»);

- згідно з категорією струмоприймачів споживача відповідно до правил улаштування електроустановок (ПУЕ) чинної редакції та гарантованого рівня надійності електропостачання схем електропостачання, визначених додатком «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін»;

- з дотриманням граничних показників якості електричної енергії, визначених державними стандартами.

Згідно з п. 2.3.2 Договору споживач зобов'язується дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього договору та режиму роботи електроустановок відповідно до додатків «Перелік об'єктів Споживача» та «Обсяги постачання електричної енергії споживачу та субспоживачу», а відповідно до п. 2.3.3 споживач зобов'язався оплачувати постачальнику вартість електричної енергії з умовами додатків «Порядок розрахунків» та «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії».

Пунктом 4.2.1 Договору передбачено, що за внесення платежів, передбачених пунктами 2.3.3 - 2.3.4 цього договору, з порушенням термінів, визначених відповідним додатком, споживач сплачує постачальнику пеню у розмірі 0,1% від суми боргу за кожен день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати, але не більше розміру штрафних санкцій згідно з Господарським кодексом України.

Як передбачено п. 2.1 Додатка 2 до Договору, споживач здійснює повну поточну оплату вартості обсягу спожитої електричної енергії за розрахунковий період за фактичними показаннями засобів обліку електричної енергії згідно з виписаним рахунком.

Відповідно до п. 2.2 Додатка 2 до Договору оплата рахунків за активну електроенергію, за перевищення договірних величин споживання електричної енергії та потужності, оплата рахунків за перетікання реактивної електроенергії та інших платежів згідно з умовами цього договору здійснюється на підставі виставлених постачальником рахунків протягом 5 операційних днів з дня їх отримання. Споживач протягом 30 календарних днів з дати отримання рахунка постачальника здійснює повну оплату вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричної енергії (ПКЕЕ).

Згідно з п. 3 Додатку 2 до Договору споживач зобов'язаний вносити плату за споживання електричної енергії виключно коштами.

Приписами п. 4 Додатку 2 до Договору визначено, що обсяги електричної енергії, що підлягають оплаті, визначаються за показаннями розрахункових засобів обліку електричної енергії про її фактичне споживання за винятком випадків, передбачених ПКЕЕ.

Пунктом 4.3 Додатку 2 до Договору передбачено, що обсяги електричної енергії, які підлягають сплаті споживачем за звітний розрахунковий період підтверджуються актом про використану електричну енергію, який споживач надає постачальнику протягом доби після закінчення розрахункового періоду.

Як визначено п. 5 Додатку 2 до Договору, за даними акта про використану електричну енергію та з урахуванням розрахункової величини втрат визначається обсяг фактично спожитої активної електроенергії та перетікання реактивної електроенергії. Цей обсяг сторони фіксують в акті про приймання - передавання товарної продукції, акті надання послуги з компенсації перетікання реактивної електроенергії, два примірники яких постачальник надає споживачу. Останній має повернути погодженими по одному примірнику зазначених документів в наступному розрахунковому періоді.

Позивач, звертаючись з даним позовом, стверджує, що відповідачем зобов'язання за Договором зі сплати коштів за використану активну електричну енергію належним чином не виконано, у зв'язку з чим у нього виникла заборгованість за період з 01.01.2013 року по 01.11.2015 року, яка станом на 01.01.2016 року, з урахуванням зменшення розміру позовних вимог, становить 49 841,93 грн. Крім того, позивач у зв'язку з несвоєчасним погашенням основної заборгованості нарахував та просить стягнути з відповідача 4 156,14 грн. пені, 2 722,84 грн. 3% річних та 23 173,06 грн. інфляційних втрат.

Відповідно до ст. ст. 11, 629 ЦК України договір є однією з підстав виникнення зобов'язань та є обов'язковим для виконання сторонами.

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 714 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Згідно з ч. 1 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Частинами 6, 7 статті 276 Господарського кодексу України встановлено, що розрахунки за договорами енергопостачання здійснюються на підставі цін (тарифів), встановлених відповідно до вимог закону. Оплата енергії, що відпускається, здійснюється відповідно до умов договору. Договір може передбачати попередню оплату, планові платежі з наступним перерахунком або оплату, що проводиться за вартість прийнятих ресурсів.

Якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) - п. 1 ст. 530 ЦК України.

Згідно ст. 599 Цивільного кодексу України зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

На підтвердження надання відповідачу активної електричної енергії за період з 01.01.2013 року по 01.11.2015 року на загальну суму 279 602,89 грн. на умовах Договору, відповідач надав акти про використану електроенергію, які підписані відповідачем та скріплені його печаткою (т. 1 а.с. 44-111), інформаційне повідомлення про заборгованість з рахунками (т. 1 а.с. 112-163), рахунки-розшифровки (т. 1 а.с. 164-198) та акти приймання-передачі товарної продукції (т. 1 а.с. 199-233).

Позивач зазначив, що відповідач сплатив за використану активну електричну енергію 229 760,96 грн., у зв'язку з чим, у останнього залишилась заборгованість перед позивачем за період з 01.01.2013 року по 01.11.2015 року у розмірі 49 841,93 грн.

Доказів погашення заборгованості у розмірі 49 841,93 грн. суду не надано.

Враховуючи зазначене вище та відсутність доказів погашення заборгованості, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача 49 841,93 грн. заборгованості за Договором.

Щодо посилання апелянта на те, що вказана заборгованість нарахована за лічильниками, які дублюють показання по квартирних лічильників, за якими мешканці сплачують по прямими договорам, та лічильників на загальні потреби ОСББ, колегія суддів зазначає наступне. У матеріалах справи містяться докази отримання відповідачем рахунків, доказів надання заперечень на виставлені рахунки матеріали справи не містять.

Стосовно вимоги позивача про стягнення з відповідача 4 156,14 грн. пені за період з травня 2015 року по жовтень 2015 року, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Приписами ст. 549 Цивільного кодексу України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

У відповідності до ст. 230 Господарського кодексу України, передбачено, зокрема, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання.

Статтею 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань» встановлено, що платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, що передбачено ст. 3 даного Закону.

Пунктом 4.2.1 Договору передбачено, що за внесення платежів, передбачених пунктами 2.3.3 - 2.3.4 цього договору, з порушенням термінів, визначених відповідним додатком, споживач сплачує постачальнику пеню у розмірі 0,1% від суми боргу за кожен день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати, але не більше розміру штрафних санкцій згідно з Господарським кодексом України.

Згідно з ч. 6 ст. 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано.

Враховуючи зазначене, провівши повторний арифметичний розрахунок, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, про задоволення позовних вимог в цій частині та стягнення з відповідача на користь позивача пені за період з травня 2015 року по жовтень 2015 року у сумі 4 156,14 грн.

Стосовно вимог позивача щодо стягнення з відповідача за період з 01.01.2013 року по 01.11.2015 року 3 % річних у розмірі 2 722,84 грн. та інфляційних втрат у розмірі 23 173,06 грн. колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Колегія суддів, провівши повторний арифметичний розрахунок, погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 2 722,84 грн. 3 % річних та 23 173,06 грн. інфляційних втрат.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про стягнення з ОСББ «Шепелівський маєток» на користь ПАТ «Київенерго» 49 841,93 грн. основного боргу, пені у розмірі 4 156,14 грн., 3 % річних у розмірі 2 722,84 грн. та інфляційних втрат у розмірі 23 173,06 грн.

Згідно ст. 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини справи, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 34 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Обставини, викладені Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2016 року у справі № 910/31483/15 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим апеляційна скарга Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» задоволенню не підлягає.

У зв'язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» (апелянта).

Керуючись ст.ст. 32-34, 43, 49, 99, 101-103, 105 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шепелівський маєток» залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2016 року у справі № 910/31483/15 залишити без змін.

2. Матеріали справи № 910/31483/15 повернути до Господарського суду міста Києва.

3. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом двадцяти днів з дня її прийняття.

Головуючий суддя Б.О. Ткаченко

Судді В.О. Зеленін

Л.П. Зубець

Повний текст рішення складено 21.09.2016 року.