ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2016 р.Справа № 922/1503/16

Господарський суд Харківської області у складі:

головуючий суддя Шарко Л.В.

судді: Новікова Н.А. , Присяжнюк О.О.

при секретарі судового засідання Васильєвой Л.О.

розглянувши справу

за позовом АТЗТ "Технологія П", м. Лозова
до АК "Харківобленерго", м. Харків
про визнання недійсним рішення
за участю представників:

позивач - ОСОБА_2, довіреність № 11 від 31.05.16р., ОСОБА_1 (директор);

відповідач - ОСОБА_3, довіреність № 01-16юр/3388 від 28.04.16р., ОСОБА_4, довіреність № 01-16юр/4965 від 01.07.16р.

ВСТАНОВИВ:

АТЗТ "Технологія П" (м. Лозова) звернулось до господарcького суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить визнати недійсним акт про порушення №101305 Акціонерної компанії "Харківобленерго" БСП в особі Лозівського районного відділенням "Харківенергозбут" від 25.09.2014 року, як такий, що був складений з порушенням ПКЕЕ по відношенню до АТЗТ "Технологія-П". Судові витрати просить покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 16.05.16р. за позовною заявою було порушено провадження по справі та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 01.06.16 року на 11:45 годину.

01.06.16р. представник відповідача (АК "Харківобленерго") надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що вважає доводи позивача необґрунтованими та такими, що суперечать чинному законодавству, не відповідають дійсності та матеріалам справи з таких підстав.

Згідно з п. 1.1 "Положення про ОСОБА_5 районне відділення енергозбуту "Харківенергозбуту" АК "Харківобленерго" районне відділення "Енергозбут" (скорочена назва РВЕ) є структурним підрозділом Акціонерної компанії "Харківобленерго" (надалі - Компанія) та діє відповідно до цього "Положення про районне відділення Енергозбуту". Тобто, ОСОБА_5 РВЕ є безбалансовим структурним підрозділом Компанії без права юридичної особи. Відповідно до п. 3.1 статуту АК "Харківобленерго" Компанія є юридичною особою. Згідно з п. 3.11.4. саме Компанія має право виступати позивачем, відповідачем, третьою особою у суді. Отже, беручи до уваги, що у суб'єктному складі позовної заяви позивачем визначені, як відповідачі ОСОБА_5 РВЕ та АК "Харківобленерго" Безбалансовий структурний підрозділ, які не є юридичними особами, а також враховуючи положення ст. 1 ГПК України, щодо порядку права на звернення до господарських судів, розгляд справ за позовами до структурних підрозділів без права юридичної особи не передбачений. Тобто структурні підрозділи Компанії без права юридичної особи в господарському судочинстві відповідачами бути не можуть.

22.06.16р. представник позивача надав уточнення до позовної заяви, в якій просить суд скасувати акт про порушення №101305 Акціонерної компанії "Харківобленерго" БСП в особі Лозівського районного відділенням "Харківенергозбут" від 25.09.2014 року, як такий, що був складений з порушенням ПКЕЕ по відношенню до АТЗТ "Технологія-П".

Ухвалою суду від 06.07.16р. уточнену позовну заяву позивача (в розумінні заяви про зміну предмету позову) прийнято до розгляду та задоволено її, подальший розгляд справи ведеться з її урахуванням.

22.06.16р. в судовому засіданні оголошувалась перерва до 06 липня 2016 року до 11:30 год.

29.06.16р. представник відповідача (АК "Харківобленерго") надав заперечення на уточнення позовних вимог в яких просить суд відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог та вказує, що оскарження акту про порушення ПКЕЕ та протоколу засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕ, як і суми нарахувань по акту не передбачено чинним законодавством, як спосіб захисту прав та не відповідає вимогам ст. 16 ЦК України.

06.07.16р. в наданих до суду поясненнях на заперечення відповідача представник позивача заявив клопотання до суду про вихід за межі позовних вимог в порядку ст. 83 ГПК України, та зазначив, що суд може вийти за межі позовних вимог та визнати недійсним рішення комісії АК "Харківобленерго" від 24.02.16 року (протокол №4 засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕ).

Ухвалою суду від 06.07.16р. за клопотанням представника відповідача (АК "Харківобленерго") строк вирішення спору продовжено по 28.07.16р.

28.07.16р. на підставі ухвали суду від 28.07.16р. та протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів для розгляду даної справи призначено судову колегію у складі головуючий суддя - Шарко Л.В., судді Новікова Н.А., Присяжнюк О.О. У зв`язку з чим, розгляд справи № 922/1503/16 розпочався заново, а також спочатку почався перебіг розгляду справи.

05.09.16р. представник позивача надав заяву про зміну предмету позову, в якій просить суд визнати недійсним рішення комісії АК "Харківобленерго" від 24.02.16р. (протокол №4 засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕ).

05.09.16р. в судовому засіданні оголошувалась перерва до 12:45 до 14.09.16р.

12.09.16р. представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує та вважає його необґрунтованим та безпідставним.

Відповідно до ч. 4 ст. 22 ГПК України, до початку розгляду господарським судом справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Пунктом 3.12. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" від 26.12.11р. №18 передбачено, що право позивача на зміну предмета або підстави позову може бути реалізоване лише до початку розгляду господарським судом справи по суті та лише у суді першої інстанції. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Зважаючи на те, що з моменту призначення колегіального розгляду даної справи, розгляд її починається заново, а також враховуючи те, що заява про зміну предмету позову є такою, що відповідає діючому законодавству, тому суд приходить до висновку про наявність підстав для її прийняття до розгляду та задоволення. Подальший розгляд справи ведеться з її урахуванням.

Позивач зазначає у позові з урахуванням заяви про зміну предмету позову (а.с. № 152), що ч.2, п.2.1, підпункту 3 ОСОБА_4 розрахунку об'єму електроенергії недооблікованого в наслідок порушення споживачем - юридичною особою ПКЕЕ, на який посилаються представники АК "Харківобленерго" в спірному рішенні, викладеному в протоколі №4 від 24.02.16р. засідання комісії, передбачає відсутність або зрив пломб, що в даному випадку працівниками АК Харківобленерго не було виявлено при здійсненні перевірки (акт щодо наявності пломб від 25.09.2014 року). Крім того, позивач вказує, що спірне рішення комісії про стягнення штрафу у сумі 10371,32 грн. за недовраховану електроенергію внаслідок порушення ПКЕЕ суперечить наданим позивачем документам (актам перевірок, актам звіряння взаєморозрахунків, тощо). За таких обставин, позивач вважає вказане рішення комісії неправомірним та просить суд визнати його недійсним, оскільки, на думку позивача відповідач своїми діями порушив норми чинного законодавства, Правила КЕЕ України, зареєстрованих Міністерством юстиції України 02.08.1996р. за № 417/1442, договір про постачання електричної енергії №70194 від 17 серпня 2004 року, що і стало підставою для звернення із відповідним позовом.

Представники позивача в судовому засіданні 15.09.16р. підтримали позовні вимоги, просили суд позов задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні 15.09.16р. проти позову заперечували та просили суд відмовити в задоволенні позову.

Враховуючи те, що норми ст. 65 ГПК України, щодо обов`язку господарського суду витребувати у сторін документи і матеріали, що необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, а п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих ним повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та здійснені всі необхідні дії щодо витребування додаткових доказів, та вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній та додатково поданими на вимогу суду матеріалами та документами.

Надаючи правову кваліфікацію доказам, які надані сторонами та викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них суд виходить з наступного.

За загальним положенням цивільного законодавства, зобовязання виникають з підстав, зазначених у статті 11 Цивільного кодексу України. За приписами частини 2 цієї статті підставами виникнення цивільних прав та обовязків, зокрема є договір та інші правочини та юридичні факти. Підставою виникнення цивільних прав та обовязків є дії осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також дії, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обовязки.

Частиною 2 статтею 20 Господарського кодексу України, серед актів, визнання яких недійними передбачено статтею 16 Цивільного кодексу України, як спосіб захисту права та законних інтересів суб'єктів господарювання та споживачів, встановлено, що права та законні інтереси окремих суб'єктів захищаються, у тому числі, шляхом визнання повністю або частково актів інших суб'єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб'єкта господарювання або споживачів.

Пунктом 6.42 Правил користування електричною енергією чітко закріплено приво споживача на оскарження рішення комісії в суді.

Крім того, пунктом 6.42 ПКЕЕ визначено обов'язок постачальника електричної енергії під час вручення протоколу споживачу ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

Тобто оформлене протоколом рішення комісії, прийняте за результатами акту про порушення Правил користування електричною енергією, відповідно до норм правил користування електричною енергією може бути оскаржено лише в судовому порядку.

Відповідно до п.п. 3.1., 3.2., 3.3. Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.96р. №28 "Про затвердження Правил користування електричною енергією", електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, цих Правил та проектних рішень. Відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до п.п. 3.31., 3.32., 3.33. Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28 "Про затвердження Правил користування електричною енергією", розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації.

Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін. При пломбуванні та/або встановленні індикаторів та приладів обліку з вмонтованими індикаторами оформляється акт про пломбування та встановлення індикаторів.

В акті про пломбування та встановлення індикаторів мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби та/або індикаторів, сторона, яка їх встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб і індикаторів на них. Акт про пломбування та встановлення індикаторів підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні приладу обліку. Електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку. Технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки.

Роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача, а в разі, якщо споживач купує електричну енергію у постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом - додатково в присутності представників постачальника за нерегульованим тарифом та оформляються актом про проведені роботи із зазначенням в акті прізвища уповноваженого представника електропередавальної організації, який проводив роботи, та номера його службового посвідчення, підстави проведення технічної перевірки або контрольного огляду засобу обліку та детального опису результатів обстеження.

Положенням п. 6.40., 6.41. Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28 "Про затвердження Правил користування електричною енергією" передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до ОСОБА_4 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт, в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Розглянувши матеріали справи, повно та всебічно дослідивши обставини та докази на їх підтвердження, судом встановлено наступне.

Акціонерне товариство закритого типу Технологія-П користується електричною енергією, котру постачає Акціонерна компанія Харківобленерго на підставі укладеного між сторонами договору №70194 від 17.08.2004р.

Пунктами 4.2.3. та 4.2.4. вищевказаного договору про постачання електричної енергії, визначено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану відповідно до ОСОБА_4 визначення обсягу та вартості електричної енергії, недоврахованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ, у разі таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу,

- зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших порушень, визначених методикою.

Колегія суддів приходить до висновку, що донарахування недоврахованої електричної енергії відповідачем згідно з вищезазначеною методикою можливо лише у разі дій або бездіяльності споживача, що призвели до зміни показів обліку.

28.05.2012р. позивачем був придбаний лічильник активної електроенергії № 029997 та зданий для перевірки в ОСОБА_5 районний Безбалансовий структурний підрозділ відділення Харківенергозбут. АК Харківобленерго перевірено даний лічильник, встановлено та опломбовано, про що складені акт технічної перевірки №379 від 08.06.2012р. та акт пломбування та здачі пломб і приладів обліку на збереження №409 від 08.06.2012р.

08.06.2012 року вказаний лічильник електроенергії №029997 був встановлений, про що свідчить акт-наряд №99 від 08.06.2012 р.

08.06.12р. між сторонами було складено та підписано:

- акт-наряд № 99 на заміну (встановлення, знімання) лічильника електроенергії у споживача-юридичної особи;

- акт про опломбування та здачі пломб і приладів обліку на збереження №409;

- акт технічної перевірки розрахункових засобів обліку до 1кВ № 379, якими було встановлено цілісність пломб, що залишились непорушними та знов встановлені, опломбованого дроту, трансформаторів струму, ланцюгів вимірювання та лічильників електроенергії прийняття та збереження.

25.09.2014р. відповідачем була проведена технічна перевірка лічильника № 029997, про що складений акт №б/н від 25.09.14р. технічної перевірки розрахункових засобів обліку та заміни приладів обліку в якому вказано, що лічильник працездатний та відповідає паспортним характеристикам, пошкоджень пломб, приборів обліку, шафи обліку, корпусів немає (а.с. № 21).

Зважаючи на вищевказане, суд приходить до висновку, що пломби, встановлені на лічильнику № 029997 за період проведених перевірок з 08.06.2012 року по 25.09.2014р. були збережені в цілісності, таким чином, були непорушними. Тобто, втручання будь-якими особами у лічильник № 029997, за період з 08.06.2012 року по 25.09.2014р. не виявлено.

25.09.2014 року працівниками АК Харківобленерго було проведено заміну лічильника № 029997 на лічильник №41695 та складено відповідний акт. Втім, в той же день (25.09.2014 року) був складений акт працівниками відповідача про порушення №101305 у якому вказано, що є ознаки втручання в параметри прибору обліку (лічильник № 029997).

29.03.2016 року працівниками відповідача було здійснено повідомлення про припинення постачання електроенергії АТЗТ Технології-П №1494 відповідно до якого, позивач має заборгованість у сумі 10371,32 грн. за отриману електроенергію.

29.03.2016 р. відповідачем було надано позивачу акт звірки від 01.03.2016 р. підписаний в односторонньому порядку, в якому було зазначено, що за лютий 2016 року виникла заборгованість 10371,32 грн.

Разом з вказаним актом звірки, позивач отримав протокол засідання комісії АК "Харківобленерго" від 24.02.2016 року, рішенням якої було виявлено порушення позивачем ПКЕЕ, а саме із посиланням на пункт 6.40 - явні ознаки втручання в параметри приладу з метою заниження приладу обліку, що відповідає ч. 2 п.2.1, підпункту 3 ОСОБА_4 розрахунку об'єму електроенергії недооблікованого в наслідок порушення споживачем - юридичною особою ПКЕЕ затверджений постановою НКРЄ у травні 2006 р. № 562.

Так, рішенні комісії встановлено порушення саме ч.2, п.2.1, п.п.3 ОСОБА_4 розрахунку об'єму електроенергії недооблікованого в наслідок порушення споживачем - юридичною особою ПКЕЕ.

Згідно наданим до суду документам, представниками відповідача був складений акт про порушення №101305 від 25.09.14р., у якому вказано про наявність ознак втручання в параметри прибору обліку з метою заниження показників цього прибору (а.с. № 28-29). В даному акті зафіксовано, що представник споживача від підпису відмовився.

Таким чином, в один і той же день (25.09.14р.) були складені акти, що містять суперечливі дані щодо результатів обстеження одного і того ж самого приладу обліку (лічильник № 029997).

Слід зазначити, що відповідач наполягає на безпідставності позиції позивача та вказує, що 22.10.2014 року АК Харківобленерго направила до Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру при ГУМВС України в Харківській області для проведення дослідження прибор обліку № 029997, який був знятий у споживача. На дослідження експерту поставлено питання: Чи є всередині наданого електролічильника будь-які пристрої чи зміни улаштування, не передбачені заводом виробником, які можуть впливати на роботу лічильного механізму?.

Висновком експертного електротехнічного дослідження № 6 від 24.12.2014р. (проведеного науково-дослідним експертно-криміналістичним центром при ГУМВСУ в Харківській області), було встановлено: "В середині наданого на дослідження електролічильника СТ-ЗА08Д № 029997 є пристрої і зміни улаштування, які не передбачені заводом виробником і можуть впливати на роботу лічильного механізму шляхом здійснення комутаційних перемикань у електричному колі електромеханічного лічильного механізму.

Так, на підставі вищевказаного висновку, 24.02.2016 року протоколом № 4 (а.с. № 35) засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕ було винесено рішення комісії стосовно позивача, в якому зазначено про наявність порушення ПКЕЕ, яке відповідає підпункту 3 пункта 2.1. "ОСОБА_4 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ", затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.06р. № 562.

Згідно підпункту 3 пункту 2.1. вищевказаної методики, ця методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного в порядку, установленому цією методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ - пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Суд критично ставиться до доводів відповідача в частині посилань на те, що при заповненні пункту 1 Протоколу засідання комісії №4 від 24.02.2016, було допущено описку та помилково зазначено, що "...пункт порушення ПКЕЕ, зафіксований в акті 7.6, що відповідає підпункту 3 пункту 2.1 ОСОБА_4...".

Слід зазначити, що будь-яка помилка або описка підлягає виправленню, але доказів того, що дану помилку було виправлено в подальшому, відповідачем до суду надано не було.

Таким чином, колегія суддів вважає, що АТЗТ Технологія-П повністю виконало обов'язки щодо збереження приладів обліку та пломб, тому достатніх доказів наявності доступу позивача до встановленого лічильника №029997 для проведення з ним будь-яких маніпуляцій до суду не надано.

Відповідно до статті 55 Конституції України, статей 15,16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно статті 43 ГПК України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і обєктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до вимог статті 32 ГПК України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Відповідно до статті 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Так, доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості.

З огляду на вищенаведене, відповідач експертним висновком ( а.с. № 95-100) доводить лише існування всередині електролічильника пристроїв, які можуть впливати на роботу лічильника. Втім, цей висновок не доводить факт улаштування пристроїв, які можуть впливати на роботу лічильного механізму, саме позивачем (споживачем), таким чином, вищевикладене свідчить про недоведеність вини позивача.

Слід звернути увагу на те, що влаштувати пристрій в середині самого прибору без порушення пломб неможливо. Єдина можливість змінити улаштування прибору всередині без зриву пломб - це тільки здійснення втручання в цей лічильник до того, як було проведено опломбування цього лічильника.

Таким чином, оскільки пломби, встановлені на лічильнику № 029997 за період проведених перевірок з 08.06.2012 року по 25.09.2014р. були збережені в цілісності, тому в цей період часу не було доведено відповідачем достатніми та належними доказами втручання у прибор обліку, а саме порушення Правил КЕЕ, яке відповідає підпункту 3 пункта 2.1. "ОСОБА_4 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ".

Колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем не надано достатніх доказів в підтвердження правомірності рішення комісії АК "Харківобленерго" від 24.02.16 року (протокол №4 засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕ), позовні вимоги є законними, обгрунтованими, підтвердженими матеріалами справи, не спростованими відповідачем, тому такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується ст.ст. 44, 49 ГПК України. Оскільки позов підлягає задоволенню у повному обсязі, судові витрати у даній справі покладаються на відповідача повністю.

На підставі викладеного та керуючись ст. 20 ГК України, ст.ст. 1, 4, 12, 22, 32, 33, 43, 44, 49, 82-85 ГПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати недійсним рішення комісії АК "Харківобленерго" від 24.02.16р., оформлене протоколом № 4 засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕ.

Стягнути з Акціонерної компанії "Харківобленерго" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 149, ) на користь Акціонерного товариства закритого типу Технологія-П (64602, Харківська обл. м. Лозова, вул. Суворова, б. 28а, ЗКПО 22667058) витрати по сплаті судового збору в сумі 1378,00 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення десятиденного строку для оскарження. Зазначений строк обчислюється з дня підписання повного тексту рішення. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 20.09.2016 р.

Головуючий суддя Суддя Суддя ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_8