донецький апеляційний господарський суд

Постанова

Іменем України

06.09.2016 справа №908/1469/16

Донецький апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий: судді ОСОБА_1 ОСОБА_2, ОСОБА_3

за участю представників сторін:
від позивача: від відповідача: від третьої особи:не з'явився не з'явився не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Запорізької міської ради, м. Запоріжжя
на рішення господарського суду Запорізької області
від20.07.2016р.
у справі№ 908/1469/16 (суддя Науменко А.О.)
за позовомЗапорізької міської ради, м. Запоріжжя
до Товариства з обмеженою відповідальністю ТКЦ Піраміда, м.Запоріжжя
третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачаДержавної фінансової інспекції в Запорізькій області, м.Запоріжжя
простягнення суми

В С Т А Н О В И В:

Запорізька міська рада звернулася до господарського суду Запорізької області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю ТКЦ ПІРАМІДА, м.Запоріжжя про стягнення 98888,00 грн. збитків.

Ухвалою господарського суду Запорізької області від 04.07.2016р. на підставі ст. 27 ГПК України залучено до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Державну фінансову інспекцію в Запорізькій області.

Господарським судом Запорізької області прийнято рішення у справі №908/1469/16 від 20.07.2016р., про відмову у задоволенні позову. Рішення обґрунтовано недоведеністю позовних вимог.

Не погодившись з прийнятим рішенням Запорізька міська рада звернулася до Донецького апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просила рішення по справі скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог. Вважає, що рішення по справі прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права без врахування усіх обставин справи. Зокрема посилається, на невідповідність висновків суду, викладених у рішенні, обставинам справи, а саме наполягає, що в даному випадку наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, що є підставою для стягнення збитків.

Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 22.08.2016р. порушено апеляційне провадження по справі № 908/1469/16.

В судове засіданні представники позивача, відповідача та третьої особи не зявилися. Про час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином. Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 22.08.2016р. явка сторін не визнавалася обовязковою.

05.09.2016р. на адресу Донецького апеляційного господарського суду від відповідача по справі надійшов відзив на апеляційну скаргу. Просить рішення по справі залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

05.09.2016р. на адресу Донецького апеляційного господарського суду від Державної фінансовою інспекції в Запорізькій області надійшла заява про надання пояснень, в якій просить рішення по справі скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог. Наполягає, що обовязок щодо ініціювання укладання відповідного договору покладено саме на замовника будівництва, оскільки повязується з його зверненням до органу місцевого самоврядування, а оскільки відповідач не уклав зазначений договір, то бюджету м. Запоріжжя завдано збитків у сумі 98888 грн.

Відповідно до приписів ст.101 ГПК України, у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Апеляційний господарський суд не звязаний доводами апеляційної скарги та перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Дослідивши обставини справи, апеляційну скаргу, судова колегія вважає за можливим розглянути апеляційну скаргу без представників сторін та зазначає наступне.

Як встановлено місцевим господарським судом, 20.07.2012р. за № ЗП 4 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва Будівництво торгівельно-культурного центру за адресою: м. Запоріжжя, вул. Восьмого березня, 22. Замовником виконання будівельних робіт є ТОВ ТКЦ ПІРАМІДА.

10.09.2014р. Запорізькою міською радою прийнято рішення № 40 Про внесення змін до Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя.

Відповідно до п. 3.1.3 зазначеного Порядку замовник, який має намір укласти Договір, зобов'язаний звернутися з заявою до міського голови. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту (Договір) укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

ТОВ ТКЦ Піраміда не зверталось у встановленому законом порядку до міського голови щодо укладення Договору.

02.10.2014р. за № ЗП 25 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації.

За таких обставин позивач вважає, що відповідачем порушено вимоги статті 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та Порядку, затвердженого рішенням Запорізької міської ради від 10.09.2014р. № 40 у звязку з чим, територіальній громаді м.Запоріжжя завдано збитки в розмірі 98888 грн.

24.11.2015 р. позивач звернувся до ТОВ ТКЦ Піраміда з вимогою (вих. № 01/02-21/04700 від 20.11.2015 р.) про сплату завданих територіальній громаді міста Запоріжжя збитків в розмірі 98888 грн., в двадцятиденний термін з дня отримання вимоги.

Зазначена вимога виконана не була, у звязку з чим позивач звернувся до господарського суду з відповідним позовом.

Як зазначалося вище, у задоволені позовних вимог відмовлено з посиланням на їх недоведеність.

Судова колегія , відповідно до приписів ст.101 ГПК України повторно розглянувши справу, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 та ч. 3 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію (абз.1 ч.9 ст.40 Закону).

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію (абз. 7 ч. 9 ст. 40 Закону).

Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. ч. 1 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"

Рішенням Запорізької міської ради від 24.12.2012р. № 77 було затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя (далі - Порядок).

Рішенням Запорізької міської ради від 10.09.2014р. за № 40 до вказаного Порядку були внесені зміни.

Відповідно до п. 1.4 Порядку, замовник, який має намір здійснити забудову земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний прийняти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури на договірній основі шляхом пайової участі.

Порядком також встановлена процедура укладення договору на пайову участь та порядок вирішення спорів, які виникають у зв'язку з укладенням такого роду договорів. Відповідно до Порядку, обов'язок щодо процедури та порядку укладення договору покладений на Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської ради.

Згідно п. п. 3.2.1 - 3.2.4 Порядку, Департамент на протязі 7 робочих днів з дня отримання інформації про наявність зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт (дозволу), здійснює розрахунок розміру пайової участі, забезпечує підготовку проекту пропозиції про укладення Договору (оферти) та проекту Договору і подає на розгляд та узгодження до погоджувальної комісії, яка погоджує розрахунок розміру пайової участі. Департамент комплектує пакет документів (проект пропозиції про укладення Договору (оферти) та проект Договору з додатками) та передає до виконавчого комітету міської ради для підписання міським головою та направлення забудовникам у встановленому законом порядку. У випадку неотримання відповіді на пропозицію укласти Договір (оферту), Департамент готує звернення до виконавчого комітету міської ради з пропозицією вжити заходи з укладення Договору в судовому порядку.

Таким чином, договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту повинен укладатись із замовником будівництва до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Договір є підставою для сплати замовниками будівництва коштів пайової участі у розвитку інфраструктури на території м. Запоріжжя.

Факт прийняття об'єкта будівництва відповідача в експлуатацію підтверджується Декларацією про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованою 02.10.2014р. інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області за № ЗП 25.

Зазначена дата, в силу приписів п. 11 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011р. № 461, є датою прийняття об'єкту в експлуатацію.

Як встановлено місцевим господарським судом і не спростовується сторонами по справі, як до настання дати прийняття об'єкту в експлуатацію, так і на час розгляду справи, договір пайової участі з відповідачем укладено не було.

Позивач з будь-якими пропозиціями щодо укладання договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя до відповідача у період виконання робіт не звертався, а також не звертався до суду у передбачений законом термін для спонукання відповідача укласти відповідний договір.

Таким чином, позивач не скористався правом, передбаченим ст. 187 ГК України щодо укладення договору в судовому порядку.

Норми ч. 9 ст. 40 Закону України ,,Про регулювання містобудівної діяльності", носять імперативний характер, тобто після введення об'єкта будівництва в експлуатацію, укладення договору є неможливим.

Відповідно до приписів ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Цивільні обов'язки виконуються в межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства; особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов'язковим для неї. ( ст.14 ЦК України)

Положеннями статті 224 Господарського кодексу України встановлено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобовязання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною. Відповідно до положень статті 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються зокрема неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною.

Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Під збитками розуміються втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) та доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки особи; шкоди; причинного зв'язку між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вини.

Обов'язок відшкодувати збитки є загальною формою цивільно-правової відповідальності, яка настає для боржника за умови порушення ним зобов'язання.

Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов'язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу, зокрема, з договору.

Згідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обовязків.

В даному випадку, всупереч вимог Закону України ,,Про регулювання містобудівної діяльності" договір (правочин) між позивачем та відповідачем, який передбачав би конкретний розмір пайової участі, порядок та строк його внесення тощо, укладений не був, а тому у відповідача перед позивачем не виникло зобовязання щодо сплати пайової участі, саме в разі невиконання якого позивач мав би право стягнути збитки у вигляді упущеної вигоди.

Судова колегія також вважає, що обов'язковою умовою виникнення зобов'язальних правовідносин є договір, а оскільки між сторонами у справі договір про пайову участь не укладався, то відповідні зобов'язальні правовідносини у сторін не виникли, а відтак і порушення зобов'язання зі сторони відповідача не відбулося.

Таким чином, в даному випадку відсутній склад цивільного правопорушення в діях відповідача, а саме: протиправна поведінка відповідача; відсутній факт заподіяння збитків відповідачем у вигляді упущеної вигоди, оскільки відсутнє саме зобовязання відповідача перед позивачем сплатити суму 98888 грн., відсутня вина відповідача у невиконанні зобовязання та заподіянні збитків.

Відсутність складу цивільного правопорушення (субєкт, обєкт, субєктивна та обєктивна сторони) є підставою для відмови у позові.

Аналогічні правові висновки, викладені в постановах Вищого господарського суду України від 28.03.2016р. у справі № 920/881/15, від 30.07.2015р. у справі № 922/5993/14, від 09.03.2016р. у справі №908/4580/15, від 01.07.2015р. у справі № 910/27583/14, від 28.09.2015р. у справі №922/68/15, від 29.09.2015р. у справі № 922/854/15, від 20.10.2015р. у справі №917/218/15. від 26.10.2015р. у справі № 922/216/15.

З огляду на наведене позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Відповідно до приписів ст.33 ГПК України, кожна із сторін повинна довести ті обставини справи, га які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

В даному випадку, заявник апеляційної скарги не довів наявність обставин з якими закон пов'язує зміну або скасування рішення місцевого господарського суду у зв'язку з чим, апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судові витрати покласти на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 49, 99, 101, 102, 103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Донецький апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Запорізької міської ради, м. Запоріжжя на рішення господарського суду Запорізької області від 20.07.2016р. у справі №908/1469/16 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Запорізької області від 20.07.2016р. у справі № 908/1469/16 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Вищого господарського суду України через Донецький апеляційний господарський суд протягом 20 днів з моменту набуття постановою законної сили.

Головуючий суддя О.І. Склярук

Судді: Т.Д. Геза

ОСОБА_4

Надруковано: 6 прим.:

1. позивачу, 1. відповідачу

1. третій особі, 1. ДАГС

1. до справи, 1. ГСЗО