ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел. /0552/ 49-31-78
Веб сторінка : ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_____________________________________________________________________________У Х В А Л А
08 вересня 2016 року Справа № 923/862/16
Господарський суд Херсонської області у складі судді Пінтеліної Т.Г. при секретарі Івлевій В.О., розглянувши справу
про визнання недійсним державного акту на право постійного користування землею та зобов'язання припинити користування земельною ділянкою
за участю представників сторін:
від позивача - ОСОБА_1 дов. № 03-10-983 від 22.08.2016, ОСОБА_2 дов. № 03-10-983 від 22.08.2016, ОСОБА_3 дов. № 03-10-26 від 11.01.2016
від відповідача - ОСОБА_4 дов. № б/н вд 18.08.2016, ОСОБА_5 керівник згідно витягу з ЄДР
Скадовська міська рада Скадовського району Херсонської області звернулась до господарського суду Херсонської області з позовом до приватного акціонерного товариства "Пересувна механізована колона № 156" , місцезнаходження м.Скадовськ Херсонської області про визнання недійсним державного акту на право постійного користування землею та зобов'язання припинити користування земельною ділянкою.
Ухвалою від 10.08.16р. суд прийняв позовну заяву, порушив провадження у справі та призначив справу до розгляду в засіданні господарського суду на 23.08.2016 року.
Ухвалою від 23.08.2016 року суд, задовольши клопотання позивача, відклав судове засідання на 08.09.2016 рік.
Сторони належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, ухвала про призначення засідання направлена сторонам рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Позивач у судовому засіданні заявив суду про уточнення позовних вимог. Оскільки господарським судом Херсонської області прийнята до провадження та розглядається справа за позовом Скадовської міської ради Скадовського району Херсонської області до Приватного акціонерного товариства «Пересувна механізована колона №156» про визнання недійсним державного акту на право користування земельною ділянкою та зобов'язання припинити користування землею, Позивач просить про наступне.
Пунктом 4 ст. 22 ГПК України встановлено, що позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання встановленого порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього Кодексу, в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог. До початку розгляду господарським судом справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.
На підставі вищенаведеного та керуючись п. 4 ст. 22 ГПК України, Позивач подав заяву про зміну (уточнення) предмету позову та просить суд прийняти та задовольнити заяву про зміну предмету позову, сформулювавши позовні вимоги наступним чином :
- Визнати недійсним державний акт на право постійного користування землею серії ХС-XVI-1-3 від 03.01.1994 року, виданий Скадовському ПМК-156.
Відповідач надав для огляду суду оригінал державного акту на право користування землею, що надана ПАТ "Пересувна механізована колона № 156", за адресою: вул. Пасічника, 144-а, м.Скадовськ Херсонської області.
Позивач надав для огляду суду оригінал проектної документації земельної ділянки.
Відповідач надав супровідним листом копії додаткових доказів по справі.
Представники сторін заявили клопотання про відкладення розгляду справи та про розгляд справи у розумні строки, у зв'язку з необхідністю надати додаткові документи та надання часу для ознайомлення з матеріалами справи. З метою законного, повного та всебічного розгляду справи суд зазначає наступне:
Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини), прийнятої Радою Європи 4 листопада 1950 року , встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, справи мають бути розглянути впродовж розумного строку.
В поняття "розумний строк" розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Право на справедливий судовий розгляд включає в себе право на доступ до суду та право на доступ до правосуддя в широкому розумінні.
Чинні міжнародні договори, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України згідно зі ст. 9 Конституції України. Пріоритетність застосування норм таких міжнародних договорів у господарському процесі встановлена ч.3 ст.4 ГПК України.
Відповідно до Закону "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основних свобод" від 17.07.1997 р. дана Конвенція та Протоколи до неї №2,4,7,11 є частиною національного законодавства України.
Відповідно до ст. 17 Закону "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини.
Конвенція на відміну від національного законодавства України не запроваджує чітких строків розгляду справи, проте посилання на строк містить ст. 6 Конвенції, яка постулює дефініцію розумного строку розгляду справи.
Критерій розумності строку розгляду справи також наведений в інформаційному листі Вищого господарського суду України від 18.11.2003 р. №01-8/1427 (зі змінами та доповненнями, внесеними в останнє інформаційним листом ВГСУ від 24.07.2008р. №01-8/451). У цьому листі зазначено: "Критеріями оцінки розгляду справи упродовж розумного строку є складність справи, поведінка учасників процесу і поведінка державних органів (суду), важливість справи для заявника".
Таким чином, норми ГПК України щодо строків розгляду справи не узгоджуються з нормами Конвенції про захист прав людини і основних свобод, яка є частиною національного законодавства і має пріоритет над національним законодавством, та із практикою Європейського суду з прав людини, яку суди мають використовувати як джерело права при вирішенні спорів.
Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.
Поняття розумності строку розгляду справи можна застосовувати, коли стороною у спорі є орган державної влади.
Відповідно до ст. 1 Господарського процесуального кодексу України, одним із основних завдань господарського судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини), ст.ст.77, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -
1. Розгляд справи здійснити у розумні строки, з урахуванням приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини).
2. Прийняти заяву Позивача про зміну предмету позову.
3. Розгляд справи відкласти. Призначити розгляд справи на 31 жовтня 2016 року о 11:00 за адресою: м. Херсон, вул. Театральна, 18, зал судових засідань № 211.
3. Явку в засідання представників сторін з доказами про повноваження, визначеними ст. 28 ГПК України, визнати обов'язковою.
4. Ухвалу надіслати сторонам.
Суддя Т.Г. Пінтеліна