ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

16.09.2016 Справа № 904/2032/16

Дніпропетровський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Білецької Л.М. (доповідач),

суддів: Верхогляд Т.А., Паруснікова Ю.Б.,

розглянувши апеляційну скаргу та клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги Національної академії аграрних наук України на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2016 року у справі №904/2032/16

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгова Аграрна Компанія", м. Київ

до боржника Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" (52363, Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Затишне, вул. Леніна, 17; )

про визнання банкрутом,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2016 року у даній справі (суддя Владимиренко І.В.) усне клопотання представника ДП "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" про відкладення розгляду справи залишено без задоволення.

Порушено провадження у справі про банкрутство Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" (52363, Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Затишне, вул. Леніна, 17; )

Визнано грошові вимоги ТОВ "Торгова Аграрна Компанія" в загальній сумі 7 265 579,37 грн.

Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

Введено процедуру розпорядження майном боржника строком на сто п'ятнадцять календарних днів.

Розпорядником майна призначено ОСОБА_1 (свідоцтво № 1058 від 04.07.13 р., адреса для листування: 49000, м. Дніпропетровськ, а/с 4548).

Кандидатуру арбітражного керуючого ОСОБА_2 та арбітражного керуючого ОСОБА_3 - відхилено.

Встановлено розмір грошової винагороди розпоряднику майна ОСОБА_1 у розмірі двох мінімальних заробітних плат за кожен місяць виконання ним повноважень за рахунок заявника ТОВ "Торгова Аграрна Компанія". Сплата грошової винагороди розпоряднику майна здійснюється шляхом її авансування заявником (кредитором).

Згідно ч. 10 ст. 16 Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом з метою виявлення усіх кредиторів та осіб, які виявили бажання взяти участь у санації боржника, господарським судом Дніпропетровської області здійснено офіційне оприлюднення оголошення про порушення справи № 904/2032/16 про банкрутство Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" (52363, Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Затишне, вул. Леніна, 17; ) на офіційному веб - сайті Вищого господарського суду України в мережі Інтернет.

Вжито заходи щодо забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони ДП "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" (52363, Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Затишне, вул. Леніна, 17; ) та власникам майна (органу, уповноваженому управляти майном) Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" (52363, Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Затишне, вул. Леніна, 17; ) прийняти рішення щодо ліквідації, реорганізації боржника, а також відчужувати основні засоби та предмети застави Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" (52363, Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Затишне, вул. Леніна, 17; ).

Зобовязано розпорядника майна: до 24.05.16 р. надати господарському суду відомості про результати розгляду вимог кредиторів, письмовий звіт про надіслання всім кредиторам боржника повідомлення про результати розгляду грошових вимог та їх отримання кредиторами в порядку п. 5 ст. 23 Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, скласти реєстр вимог кредиторів та подати на затвердження господарському суду реєстр вимог кредиторів до 24.05.16р.

Призначено попереднє засідання суду на 07.06.16 р. о 10:00.

Зобовязано розпорядника майна в порядку п. 2 ст. 17 Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом повідомити суди (загальні, господарські та адміністративні) які розглядають позовні вимоги конкурсних кредиторів про опублікування оголошення про порушення справи про банкрутство боржника.

Зобовязано розпорядника майна повідомити всіх сторін в тому числі кредиторів які заявили свої кредиторські вимоги до господарського суду про день та час призначення господарським судом попереднього засідання.

Зобовязано арбітражного керуючого не рідше одного разу на місяць надавати господарському суду (комітету кредиторів) звіт про свою діяльність з моменту призначення господарським судом.

Зобовязано розпорядника майна підготувати та надати в межах строку процедури розпорядження майном господарському суду аналіз фінансово господарської діяльності, інвестиційне становище боржника та його становище на ринках разом з документами, що підтверджують відповідну інформацію.

Зобовязано боржника надати розпоряднику майна необхідні документи на його вимоги для підготування аналізу фінансово господарської діяльності, інвестиційне становища боржника та його становища на ринках.

Зобовязано розпорядника майна провести в строк до 05.06.16р. інвентаризацію майна боржника та надати інвентаризаційні відомості господарському суду в 10-ти денний строк після закінчення інвентаризації.

Зобовязано боржника надати розпоряднику майна всі необхідні документи та представити майно для проведення інвентаризації на вимогу розпорядника майна.

Згідно ст. 78 Податкового кодексу України копію ухвали про порушення провадження у справі про банкрутство слід направити до органу державної податкової служби за місцезнаходження боржника для розгляду питання щодо проведення позапланової перевірки своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків та зборів (обовязкових платежів) та вжиття заходів, передбачених чинним законодавством. Матеріали за результатами перевірки направити суду для долучення до справи про банкрутство.

Залучено учасниками у справі № 904/2032/16 про банкрутство Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" - Національну академію аграрних наук України, Фонд Державного майна України, Міністерство аграрної політики та продовольства України.

Не погодившись з ухвалою суду, до апеляційної інстанції звернулась Національна академія аграрних наук України із апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить поновити строк на подання апеляційної скарги, відстрочити їй сплату судового збору за подання апеляційної скарги та скасувати оскаржувану ухвалу.

Колегія суддів, ознайомившись з матеріалами справи, вивчивши доводи апеляційної скарги, дійшла висновку про її повернення з наступних підстав.

За приписом статті 129 Конституції України та статті 22 ГПК України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 93 ГПК України апеляційна скарга, подається на ухвалу місцевого господарського суду протягом пяти днів з дня її оголошення місцевим господарським судом. Дотримання цього строку є обов'язковим для всіх учасників судового процесу.

Статтею 53 ГПК України передбачено, що господарський суд може відновити пропущений процесуальний строк за заявою сторони, прокурора чи з своєї ініціативи, якщо визнає причину пропуску строку поважною.

Виходячи зі змісту вказаної норми, у клопотанні повинно міститися обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку.

Поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов'язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Разом з цим, відновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яким останній користується виходячи із поважності причин пропуску строку та наявності обставин, які об'єктивно перешкоджали скаржнику реалізувати своє право на подання скарги протягом законодавчо встановленого терміну.

Клопотання скаржника про поновлення процесуального строку повинно містити роз'яснення причин пропуску такого строку і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними.

В мотивувальній частині апеляційної скарги, скаржник обґрунтовує поважність причин пропуску строку тим, що про наявність боргових зобовязань Державного підприємства «Дослідне господарство «РУНО» дізнався після отримання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2016 у справі №904/2032/16 про визнання банкрутом ДП «ДГ «РУНО», яка була порушена за заявою ТОВ « Торгова Аграрна Компанія».

Та лише 07 вересня 2016 року після ознайомлення у Господарському суді Дніпропетровської області з матеріалами справи №904/2032/16 представнику Академії стало відомо про судові рішення у справах № 904/2730/15 від 25.05.2015, № 904/3234/15 від 30.07.2015, № 904/3048/15 від 20.05.2015, які стали підставою для звернення ТОВ «Торгова Аграрна Компанія» із заявою до суду про визнання банкрутом ДП«ДГ «РУНО» до цього часу відповідної інформації на адресу НААН не надходило.

Згідно пункту 4 постанови Пленуму ВГС України №7 від 17.05.2011 року «Про деякі питання практики застосування розділу ХІІ Господарського процесуального кодексу України», клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 53 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Відповідно до статті 33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Скаржником не вказано будь-яких причин подання апеляційної скарги після закінчення процесуального строку, які б могли вважатись поважними у розумінні статті 53 ГПК України, тобто такими, що обєктивно унеможливлювали своєчасне подання апеляційної скарги.

Згідно частини 2 статті 93 ГПК України апеляційний господарський суд постановляє ухвалу про повернення апеляційної скарги у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених цією статтею, і суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку.

Пункт 4 частини 1 статті 97 ГПК України передбачає, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається апеляційним господарським судом, якщо скаргу подано після закінчення строку, встановленого для її подання, без клопотання про поновлення цього строку або таке клопотання відхилено.

Колегія Дніпропетровського апеляційного господарського суду відхиляє клопотання про поновлення строку за відсутністю поважних причин. Клопотання відповідача про поновлення процесуального строку повинно містити розяснення причин пропуску такого строку і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними (ухвала ВГСУ від 19 березня 2014 року по справі № 5023/1146/12).

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що лише факт подання скаржником клопотання про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов'язком суду відновити цей строк, оскільки поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яким останній користується виходячи із поважності причини пропуску строку, яка в даному випадку не вбачаються за відсутності обставин, які об'єктивно перешкоджали скаржнику реалізувати своє право на подання апеляційної скарги протягом законодавчо встановленого строку.

Крім того, скаржником в порушення вимог частина 3 статті 94 ГПК України не додано до апеляційної скарги доказів сплати судового збору.

При зверненні з апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2016 року скаржник просить відстрочити йому сплату судового збору за подання апеляційної скарги у звязку з тим, що апелянт є науковою організацією, заснованою на державній власності, створеною як неприбуткова установа, що фінансується за рахунок коштів державного бюджету України, проте так як фінансування НААН у поточному році було скорочено, а кошти для сплати судових зборів від імені НААН не було виділено, тому наразі Академія не може сплатити судовий збір.

Стаття 8 Закону України Про судовий збір передбачає, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до пункту 3.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України Про деякі питання практики застосування розділу VI ГПК України від 21.02.2013 року №7 єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

У пункті 3 інформаційного листа Вищого господарського суду України про деякі питання практики застосування Закону України Про судовий збір №01-06/2093/15 від 12.11.2015 року зазначено, що питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу (в тому числі й органів державної влади) перед законом і судом.

Отже, підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Відтак, у розумінні приписів зазначеної норми закону, відстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин та є правом суду, а не обов'язком.

Так, в підтвердження того, що у скаржника відсутні кошти для сплати судового збору за подання апеляційної скарги, не надано жодних доказів.

Відповідно до частини 1 статті 33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

У п. 12 ст. 2 Бюджетного кодексу України визначено, що бюджетні установи - це органи державної влади, органи місцевого самоврядування, а також організації, створені ними у встановленому порядку, що повністю утримуються за рахунок відповідно державного бюджету чи місцевого бюджету.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" №484-VIII від 22.05.2015 року на Кабінет Міністрів України покладено обов'язок забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Верховний Суд України у постанові від 27 жовтня 2015 року по справі №2а-3361/10 відмовив в клопотанні про звільнення від сплати судового збору з тієї підстави, що пунктом 2 розділу II Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору, яким, серед іншого, скасовано деякі встановлені раніше пільги щодо його сплати, Кабінет Міністрів України було зобов'язано забезпечити відповідне фінансування державних органів. Тобто відсутність фінансування само по собі не створює виняткових обставин для звільнення, відстрочення або розстрочення судового збору.

Аналогічні правові позиції були викладені Вищим господарським судом України, зокрема, в ухвалах від 19 серпня 2015 року по справі № 910/2597/14, 05 червня 2014 року по справі № 905/3363/13, 07 вересня 2015 року по справі № 926/366/15.

В ухвалі від 21 вересня 2015 року по справі № 916/57/15-г Вищий господарський суд України виклав позицію, відповідно якої відсутність в кошторисі органу державної влади витрат на сплату судового збору не є обґрунтованою підставою в розумінні ст. 8 Закону України "Про судовий збір", оскільки не має виключного характеру.

Як зазначає у своїх рішеннях Вищий адміністративний суд України, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20 січня 2014 року, 36722122, від 15 квітня 2014 року, 38331796, від 29 липня 2014 року, 39942890).

Таким чином, обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України (обмежене фінансування) та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, (відсутність фінансування) не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Враховуючи те, що скаржником не надано належних доказів майнового стану, які б свідчили про неможливість сплатити судовий збір, колегія суддів вважає заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору необґрунтованим та безпідставним, а тому відмовляє у його задоволенні.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 97 ГПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається апеляційним господарським судом, якщо до скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись статтями 86, 97 ГПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Національної академії аграрних наук України про відновлення строку для подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2016 року у справі №904/2032/16 відхилити.

У клопотанні Національної академії аграрних наук України про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2016 року у справі №904/2032/16 відмовити.

Апеляційну скаргу Національної академії аграрних наук України на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2016 року у справі №904/2032/16 повернути без розгляду.

Головуючий Л.М. Білецька

Суддя Т.А. Верхогляд

Суддя Ю.Б. Парусніков