ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.08.2016 року Справа № 904/2840/16

Дніпропетровський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Сизько І.А. (доповідач),

суддів: Джихур О.В., Іванова О.Г.,

при секретарі судового засідання: Мацекос І.М.,

за участю прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області: Фролова В.О., посвідчення №031600 від 26.01.2015р.;

представників сторін:

від позивача: Годько І.О., довіреність №3 від 01.04.2016р.;

від відповідача: Сєдов О.М., довіреність №ББУ/ПУ214/ББ/15 від 10.12.2015р.; Дряхлов Є.О., довіреність №ББУ/ПУ94/3/ББ/16 від 03.06.2016р.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 13.06.2016р. по справі №904/2840/16

за позовом заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, м. Дніпро

до публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", м.Павлоград, Дніпропетровська область

про відшкодування збитків в сумі 231 083, 43 грн.

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2016 року заступник прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області звернувся до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" (далі ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля") про стягнення збитків в сумі 231 083, 43 грн., завданих державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 13.06.2016р. по справі №904/2840/16 (суддя Соловйова А.Є.) позов задоволено: стягнуто з ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" збитки, що заподіяні державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, у розмірі 231 083,43 грн., з яких: до спеціального фонду Державного бюджету України 69 325, 03 грн., внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, що становить 30% грошових стягнень; до спеціального фонду обласного бюджету Дніпропетровської обласної ради 46 216, 69 грн., внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, що становить 20% грошових стягнень; до спеціального фонду місцевого бюджету Павлоградської міської ради 115 541, 71 грн., внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, що становить 50% грошових стягнень, із зарахуванням коштів на аналітичний рахунок, відкритий в головному управлінні Державного казначейства України у Дніпропетровській області за балансовим рахунком 3311 "Кошти, які підлягають розподілу між Державними і місцевими бюджетами", плану рахунків у розрізі кодів класифікації доходів бюджету та території, по коду 24062100, банк ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, МФО 805012; стягнуто з ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" на користь прокуратури Дніпропетровської області 3 466, 25 грн. витрат по сплаті судового збору.

Задовольняючи позов господарський суд виходив з того, що прокурором та позивачем доведено шляхом надання належних доказів факт порушення відповідачем законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів.

Не погодившись з рішенням суду, ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Дніпропетровської області від 13.06.2016р. по справі №904/2840/16 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

В апеляційній скарзі скаржник посилається на те, що заступник прокурора при пред'явленні позову фактично підміняє орган державної влади, до повноважень якого входить забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів; в зазначених позивачем доказах (акт перевірки та розрахунок розміру відшкодування збитків) є суттєві розбіжності, які позивачем ніяким чином не врегульовані; позивачем не доведено заподіяння державі шкоди в сумі 231 083,43 грн., оскільки розрахунок суми шкоди не відповідає заявленим позовним вимогам; додані до позовної заяви матеріали не є належними доказами в підтвердження вини відповідача в заподіянні шкоди державі, не доведено факт забруднення ріки Самара та факт заподіяння шкоди, відсутній причинний зв'язок між наднормативними скидами та заподіянням шкоди державі, тобто, відсутні необхідні елементи для притягнення до відповідальності за заподіяння шкоди; Державною екологічною інспекцією при відборі проб та їх лабораторному дослідженні не було дотримано національних стандартів, що дає підстави вважати акти та протоколи неналежними доказами по справі.

Прокурор відзив на апеляційну скаргу не надав, в судовому засіданні просить апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення.

В відзиві на апеляційну скаргу Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області просить рішення господарського суду Дніпропетровської області від 13.06.2016р. по справі №904/2840/16 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідачем 23.08.2016 подано клопотання про призначення у справі судової інженерно-екологічної експертизи для вирішення питання щодо дотримання позивачем встановлених стандартів відбору проб стічних вод та їх зберігання до моменту проведення вимірювання.

Клопотання не підлягає задоволенню, оскільки відповідно п. 2, п. 9 постанови пленуму Вищого господарського суду України №4 від 23.03.2012 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи", судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об'єктам і матеріалам, які направляються на експертизу. Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі. В той же час, питання, що запропоновані відповідачем на вирішення експерта, є правовими та вирішуються виключно судом, а об`єкт дослідження (зразки проб) на даний час відсутні.

Дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 13.04.2011 №454/2011, Державна екологічна інспекція України входить до системи органів виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до вказаного положення, Державна екологічна інспекція у Дніпропетровські області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України і входить до сфери його управління.

Статтею 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, в тому числі, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог природоохоронного законодавства.

В період з 30.12.2015 по 15.01.2016 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області, на підставі наказу №772-П та направлення на проведення перевірки №4-6244-7-3 від 29.12.2015, проведено плановий контроль дотримання філією "Павлоградське регіональне управління по водопостачанню та очистці каналізаційних стоків" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" умов Регламенту скиду шахтних вод у поверхневу водойму річки Самара.

Перевіркою встановлено, що підприємство здійснювало скид шахтних вод із ставка-накопичувача в б. Косьмінна в поверхневе водоймище річки Самара відповідно Регламенту відведення шахтних вод у водний об'єкт, погодженого Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації листом №525/0/261-13 від 22.08.2013, та скид шахтних вод із ставка-накопичувача в б. Свідовок відповідно Регламенту відведення шахтних вод у водний об'єкт, погодженого Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації листом №7148/0/261-14 від 30.09.2014.

В акті комісії у складі працівників відповідача від 30.12.2015р. зазначено, що в період з 01.09.2015 по 30.12.2015 з ставка-накопичувача в б. Косьмінна скинуто 4, 543 млн. м. куб. зворотних (шахтних) вод, в період з 01.10.2015 по 30.12.2015 з ставка-накопичувача у б. Свідовок скинуто 5, 445 млн. м. куб. зворотних (шахтних) вод.

30.12.2015 скид зворотних (шахтних) вод зі ставків-накопичувачів в б. Косьмінна та в б. Свідовок в річку Самара припинено у зв'язку з закінченням 01.01.2016 терміну дії дозволу на спеціальне водокористування №00337 від 31.12.2014, шибер та скидна засувка на скиді шахтних вод зачинені та опломбовані.

Державною екологічною інспекцією 30.12.2015 проведено інструментальний контроль дотримання філією "Павлоградське регіональне управління по водопостачанню та очистці каналізаційних стоків" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" нормативів Регламенту на скиді очищених зворотних (шахтних) вод зі ставків-накопичувачів в б. Свідовок та в б. Косьмінна в річку Самара (акт відбору проб води №32-15-3 від 30.12.2015).

Відбір проб зворотних вод підприємства для визначення в них концентрації забруднюючих речовин проведено у відповідності до Методик виконання вимірювань.

За результатами інспекційного та відомчого інструментального контролю встановлено, що якісні характеристики поверхневих вод річки Самара в контрольних створах не відповідають вимогам Регламенту скиду шахтних вод в поверхневу водойму, а саме, перевищуються встановлені нормативи забруднюючих речовин по вмісту хлоридів, сухого залишку, заліза загального та нафтопродуктів, що є порушенням вимог ст. ст. 44, 49, 74 Водного кодексу України.

Вказане порушення вимог природоохоронного законодавства відображено в акті перевірки, підтверджено актом відбору проб води №32-15-3 від 30.12.2015 та протоколом №32 вимірювань показників складу та властивостей вод від 11.01.2016.

Перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства проведено у присутності уповноважених осіб відповідача, а саме, за участю головного інженера ОСОБА_6 та головного спеціаліста з охорони навколишнього середовища ОСОБА_5 Акт перевірки підписано представниками відповідача, примірник акта отримано головним інженером філії "Павлоградське регіональне управління по водопостачанню та очистці каналізаційних стоків" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" ОСОБА_6

На підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №389 від 20.07.2009 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за №767/16783 від 14.08.2009, позивачем проведено розрахунок збитків, заподіяних державі філією "Павлоградське регіональне управління по водопостачанню та очистці каналізаційних стоків" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", за забруднення поверхневих вод річки Самара зворотними водами ставка-накопичувача за період з 01.10.2015 по 30.12.2015, які складають 231 083,43 грн.

Також інспекцією внесено припис №4-222-7-3 від 20.01.2016 про усунення порушень вимог природоохоронного законодавства України та відносно головного інженера філії "Павлоградське регіональне управління по водопостачанню та очистці каналізаційних стоків" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" ОСОБА_6 за порушення вимог природоохоронного законодавства України щодо дотримання нормативів Регламенту скиду шахтних вод в поверхневу водойму складено протокол про адміністративне правопорушення №10557 від 12.02.2016 за ч. 1 ст. 59 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постановою Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області №10557 від 15.02.2016 ОСОБА_6 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 59 Кодексу України про адміністративні правопорушення, накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136 грн., який останнім сплачено, що підтверджується квитанцією №1/113 від 24.02.2016.

З метою досудового врегулювання спору позивачем на адресу відповідача направлено претензію №14-7/16 від 25.02.2016 про добровільне відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, у розмірі 231 083,43 грн.

Відповідачем збитки, що заподіяні державі, до теперішнього часу не відшкодовано.

Відповідно ст. 44 Водного кодексу України, водокористувачі зобов'язані дотримуватися встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території.

В силу ст. 70 Водного кодексу України, скидання стічних вод у водні об'єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Підприємства, установи і організації, що мають накопичувачі промислових забруднених стічних чи шахтних, кар'єрних, рудникових вод, зобов'язані впроваджувати ефективні технології для їх знешкодження і утилізації та здійснювати рекультивацію земель, зайнятих цими накопичувачами. Скидання цих вод у поверхневі водні об'єкти здійснюється згідно з індивідуальним Регламентом, погодженим з Державними органами охорони навколишнього природного середовища (ст. 74 Водного кодексу України).

Частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу правопорушення: протиправної поведінки; шкоди (збитків); причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У діях відповідача наявні всі елементи складу правопорушення, зокрема, протиправна поведінка, що підтверджується актом перевірки, приписом №4-222-7-3 від 20.01.2016р., протоколом про адміністративне правопорушення №10557 від 12.02.2016р., постановою про накладення адміністративного стягнення №10557 від 15.02.2016р. Наявна сама шкода, яка розрахована відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону і раціональне використання водних ресурсів, а також причинний зв'язок, що виражений у заподіянні зазначеної шкоди саме протиправною поведінкою відповідача. Відповідачем не доведено відсутності своєї вини у завданні шкоди з його боку.

Докази щодо оскарження відповідачем дій посадових осіб Державної екологічної інспекції під час відбору проб вод та складання акта №32-15-3 від 30.12.2015, скасування складених за результатами перевірки актів матеріали справи не містять.

Частинами 4, 5 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

В силу положень ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Порушення ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок перевищення наднормативних скидів забруднюючих речовин в поверхневі води річки Самара підтверджується актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, актом від 30.12.2015 про закінчення скиду шахтних вод, актом відбору проб №32-15-3 від 30.12.2015, протоколом №32 вимірювань показників складу та властивостей вод від 11.01.2016, приписом вих. №4-222-7-3 від 20.01.2016, розрахунком розмірів відшкодування збитків, протоколом №10557 про адміністративне правопорушення, постановою про накладення адміністративного стягнення №10577 від 15.02.2016.

Стосовно доводів скаржника слід зазначити, що:

по-перше, щодо звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції, то прокурор правомірно звернувся до суду з позовом у відповідності до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру". Приписами ст. 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Частиною 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченою ч. 4 цієї статті. Відповідно ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. Листом від 01.03.2016 Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області направила до прокуратури Дніпропетровської області матеріали перевірки відповідача для вжиття відповідних заходів. Листом від 04.04.2016р. заступник прокурора Дніпропетровської області повідомив Державну екологічну інспекцію у Дніпропетровській області, що за результатами вивчення матеріалів перевірки прийнято рішення про представництво в суді інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства;

по-друге, щодо посилання на розбіжність в матеріалах перевірки, то акт перевірки та розрахунок цілком співпадають та не мають жодних розбіжностей, оскільки в акті перевірки зафіксовано, що за результатами інспекційного та відомчого інструментального контролю якісні характеристики поверхневих вод р. Самара в контрольному створі не відповідають вимогам Регламенту відведення шахтних вод у водний об'єкт (р. Самара), а саме, зафіксовано перевищення нормативів Регламенту по вмісту хлоридів, сухого залишку, заліза загального та нафтопродуктам, що є порушенням п. 3 ст. 44, ст. 72, ст. 74 Водного Кодексу України та є невиконанням умов дозволу на спеціальне водокористування №00337 від 31.12.2014 терміном дії до 01.01.2016р. Розрахунок на загальну суму 231 083, 43 грн. виконаний по вмісту хлоридів, заліза загального та нафтопродуктів, без врахування сухого залишку. З огляду на заперечення відповідача, апеляційний суд зауважує, що сухий залишок не є забруднюючою речовиною, це санітарно-хімічний показник безпечності та якості питної води, тому у розрахунку завданих збитків він врахований не був;

по-третє, щодо посилання на не дотримання позивачем стандартів проведення процедури відбирання, зберігання проб та здійснення вимірювань, то відбір проб проведено у відповідності до вимог чинних нормативних документів, а саме: ДСТУ ISO 5667-10-2001, частина 10. Настанови щодо відібрання проб стічних вод; ГОСТ 17.1.5.04-81, охорона природи. Гідросфера. Прибори та пристрої для відбору первинної обробки та зберігання проб природних вод. Загальні технічні умови; ГОСТ 17.1.5.05-85 охорона природи. Гідросфера. Загальні вимоги к відбору проб поверхневих і морських вод, льоду і атмосферних випадів; КНД 211.1.0.009-94, відбір проб для визначення складу і властивостей стічних та технологічних вод. Процедури щодо зберігання та поводження з пробами проведено відповідно до вимог ДСТУ ISO 5667-3-2001, частина 3, Настанови щодо зберігання та поводження з пробами.

В усіх актах відбору проб вказані точка відбору проб - графа 3 акта; дата та час відбору проб - графа 1 акта; мета відбору проб; умови консервування проб (у разі необхідності) - графа 14 акта; час доставки проб в лабораторію; відбір проб виконаний у посуд, що відповідає вимогам методик виконання вимірювань та підготовлений до використання у відповідності до вимог методик виконання вимірювань; відбір проб виконаний в присутності представника підприємства, акти відбору проб підписані представниками підприємства без зауважень.

Відповідно п. 5.3.1.1 ДСТУ ISO 5667-10-2005 разова проба відбирається якщо ціль відбирання - установити факти дотримання норм, не пов'язаних з усередненою якістю.

Вимогами методик виконання вимірювань передбачається аналіз проб на вміст деяких показників без попереднього консервування на протязі 1-5 діб за умови зберігання при температурі +2°C - +5°C. Відповідні проби у відповідності до п. 5 ДСТУ ISO 5667-10-2001 (частина 3) для транспортування пакуються у пересувний холодильник, в лабораторії зберігаються у спеціальних холодильниках.

В протоколах вимірювань вказана дата початку вимірювань та дата видачі результатів вимірювань, зазначення в протоколах вимірювання дати виконання вимірювань не передбачено. Дати виконання вимірювань фіксуються лише в Журналах результатів вимірювань, які є внутрішнім документом лабораторій, зокрема: залізо загальне 30.12.2015 - 30.12.2015 року (дата виконання вимірювань відповідно до журналу); хлориди 30.12.2015 - 31.12.2015 року (дата виконання вимірювань відповідно до журналу); нафтопродукти 30.12.2015 - 31.12.2015 року (дата виконання вимірювань відповідно до журналу);

в четверте, щодо розрахунку, то розрахунок розміру відшкодування збитків виконаний згідно з результатами контролю якості зворотних вод, що проведений відділом інструментально-лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області та згідно з результатами аналітичного контролю якості зворотних вод, наданих самим підприємством.

Слід зазначити, що підприємством, у відповідності до вимог Регламенту відведення шахтних вод у водний об'єкт, здійснюється щодекадний контроль дотримання нормативів скиду та нормативів вмісту забруднюючих речовин в поверхневих водах, де також фіксуються перевищення нормативів по вказаним забруднюючим речовинам.

Так, за даними санітарно-профілактичної лабораторії філії "Павлоградське регіональне управління по водопостачанню та очистці каналізаційних стоків" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", акредитованої відповідно до свідоцтва про атестацію №ПЧ 07-0/195-2013 від 26.04.2013 з терміном дії до 26.04.2016, середні концентрації забруднюючих речовин за період з 01.10.2015 по 30.12.2015 становлять: хлориди - 3433,46 мг/дм3, залізо загальне - 0,28 мг/дм3, нафтопродукти - 0,48мг/дм3.

З огляду на зазначене, а також враховуючи норми ч. 3 ст. 29, ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо наявності правових підстав для задоволення позову в повному обсязі, підстав для скасування чи зміни рішення суду відповідно до ст. 104 Господарського процесуального кодексу України не вбачається.

Керуючись ст. ст. 99, 101, 102, 103, 104, 105 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", м. Павлоград, Дніпропетровська область залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 13.06.2016р. по справі №904/2840/16 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів до Вищого господарського суду України через апеляційний господарський суд.

Головуючий суддя І.А. Сизько

Суддя О.В. Джихур

Суддя О.Г. Іванов

(Повний текст постанови складений 29.08.2016р.)