УХВАЛА

31.08.2016Справа № 910/11554/16
За позовом Публічного акціонерного товариства "МАРІУПОЛЬСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ ІМЕНІ ІЛЛІЧА"

до Публічного акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ"

про стягнення 7117,27 грн.

Суддя Сташків Р.Б.

Представники сторін не з'явилися.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.06.2016 порушено провадження у справі №910/11554/16 за вищевказаним позовом, розгляд справи призначено на 17.08.2016.

Через відділ діловодства суду 04.07.2016 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Позивачем через відділ діловодства суду 21.07.2016 було подано клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державне підприємство "Донецька залізниця", оскільки ПАТ "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" є правонаступником ДП "Донецька залізниця", то прийняте рішення у даній справі може вплинути на права та обов'язки ДП "Донецька залізниця", та в поданому клопотанні позивач просив суд витребувати у відповідача та третьої особи передавальний акт від 05.08.2015, та докази того, що третя особа здійснює перевезення на території проведення АТО.

Ухвалою суду від 17.08.2016 було залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Державне підприємство "Донецька залізниця" та витребувано у Публічного акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" та Державного підприємства "Донецька залізниця" передавальний акт та докази того, що Державне підприємство "Донецька залізниця" здійснює перевезення на території проведення АТО, розгляд справи відкладено до 31.08.2016.

У судове засідання 31.08.2016 представники сторін не з'явилися, заяв чи клопотань не подавали, витребуваних судом документів не надали.

З огляду на вищевказане, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи та повторно витребувати документи у сторін. Оскільки без передавального акту та первинних документів щодо передачі активів і пасивів ДП «Донецька залізниця» у процесі здійснення реорганізації шляхом злиття з ПАТ «Українська залізниця» суд не зможе встановити чи є Публічне акціонерне товариство "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" правонаступником Державного підприємства «Донецька залізниця», який обсяг прав та обов'язків перейшли до правонаступника у результаті злиття, та чи відбулась передача правонаступнику прав та обов'язків, чи увійшла до цього акту спірна заборгованість.

У розгляді подібних питань Вищим господарським судом України в постанові від 27.07.2016 №908/4585/14 та постанові від 16.08.2016 №34/16 було висловлено подібну думку, у зв'язку з чим рішення попередніх інстанцій були скасовані, а вказані справи передані на новий розгляд до суду першої інстанції.

Згідно з частиною 1 статті 77 ГПК України господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є нез'явлення в судове засідання представників сторін, інших учасників судового процесу; неподання витребуваних доказів; необхідність витребування нових доказів.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, третіх осіб, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

У ст.69 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви. У виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Одночасно, застосовуючи відповідно до ч.1 ст.4 Господарського процесуального кодексу України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

У п.3 Постанови №11 від 17.10.2014р. Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010р., "Смірнова проти України" від 08.11.2005р., "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006р., "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004р.)

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 р. суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, в зв'язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, в зв'язку з поведінкою заявників.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 77, 86 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Розгляд справи відкласти на 28.09.16 о 11:40 год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-Б, зал судових засідань №17.

Зобов'язати Публічне акціонерне товариство "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" надати суду:

- письмові пояснення чи було укладено передавальний акт та чи затверджувався він в

установленому законом порядку;

- первинні документи щодо передачі активів і пасивів ДП «Донецька залізниця» у процесі здійснення реорганізації шляхом злиття з ПАТ «Українська залізниця».

Визнати явку Публічного акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" у судове засідання обов'язковою.

Сторонам направити своїх повноважних представників в судове засідання надавши їм відповідні довіреності, які будуть залучені до матеріалів справи. Суд звертає увагу сторін, що вони не позбавлені права направити витребувані документи та пояснення по суті спору на адресу суду поштовим відправленням або подати їх через канцелярію суду. В свою чергу, будь-які документи (кожна сторінка), які подаються сторонами до суду, мають бути належним чином засвідчені підписом особи, яка уповноважена на засвідчення відповідності копій оригіналам, прошиті, пронумеровані, посвідчені датою та скріплені печаткою підприємства, установи, організації.

Попередити сторін, що у випадку ненадання витребуваних доказів, документів, або у випадку нез'явлення в судове засідання представників сторін, справа, відповідно до ст. 75 Господарського процесуального кодексу України, буде розглянута за наявними в ній матеріалами. Крім цього, попередити позивача та відповідача про наслідки невиконання вимог ухвали суду у відповідності з ст.83 ГПК України (стягнення штрафу), а крім цього позивача - у відповідності із п.5 ст.81 ГПК України (залишення позову без розгляду).

Суддя Сташків Р.Б.