УХВАЛА

про повернення позовної заяви

19.08.2016№ 910/15166/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви фізичної особи ОСОБА_1, м. Херсон,

до уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства «Фідобанк» Коваленка Олександра Володимировича, м. Київ,

про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до господарського суду міста Києва з позовом про:

- визнання дій уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - Фонд) на ліквідацію публічного акціонерного товариства «Фідобанк» Коваленка Олександра Володимировича (далі - Банк) щодо невключення ОСОБА_1 до переліку вкладників, які мають право на відшкодування коштів за рахунок Фонду, неправомірними;

- зобов'язання уповноваженої особи Фонду на ліквідацію Банка Коваленка О.В. провести дії щодо включення до переліку вкладників, які мають право на виплату гарантованої суми відшкодування коштів за договорами банківського рахунку: ОСОБА_1 (і.н. НОМЕР_1) в розмірі 152 537,68 грн.

Господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви і доданих до неї документів без розгляду з огляду на таке.

За приписами частини другої статті 36 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) зазначено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України "Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003", затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Засвідчуватись повинна кожна сторінка документа з відтиском печатки підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи.

Проте додані до позовної заяви копії доказів не містять назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, слова «Згідно з оригіналом», дати засвідчення копії.

Разом з тим, відповідно до пункту 3 частини першої статті 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

01.11.2011 набрав чинності Закон України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон), який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною першою статті 4 Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону (зі змінами, внесеними Законом від 22.05.2015 №484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору») за подання до господарського суду: позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 (однієї) мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України від 25.12.2015 №928-VIII "Про Державний бюджет України на 2016 рік" з 01.01.2016 встановлено мінімальну заробітну плату у сумі 1 378 грн.

Отже, позивачем при поданні позовної заяви до суду мало бути сплачено судовий збір у сумі 2 756 грн., оскільки заявлено дві вимоги немайнового характеру (про визнання дій уповноваженої особи Фонду протиправними та зобов'язання вчинити певні дії.).

Так, позивачем подано суду клопотання про відстрочення сплати судового збору, мотивоване тим, що позивач звернувся з аналогічним позовом до Херсонського окружного адміністративного суду, сплативши судовий збір у повному обсязі, проте йому було відмовлено у відкритті провадження; сплачену суму судового збору позивачу на сьогоднішній день не повернуто; ОСОБА_1 знаходиться у скрутному матеріальному становищі, яке зумовлено блокуванням всіх грошових збережень на банківському рахунку, відкритому в Банку.

Господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні зазначеного клопотання, виходячи з такого.

За приписами статті 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У пункті 3.1. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» зазначено, що у розгляді питань, пов'язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Разом з тим, позивачем не додано до клопотання будь-яких доказів на підтвердження зазначених обставин, зокрема, стосовно неспроможності сплати ним судового збору та про відсутність коштів на інших рахунках, ніж тих, що відкриті в Банку, таким чином, наведені позивачем обставини не можуть бути єдиною підставою для відстрочення сплати ним судового збору.

Відповідно до пунктів 3 і 4 частини першої статті 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо: у позовній заяві не вказано обставин, на яких ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини; не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно з частиною третьою статті 63 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Керуючись пунктами 3 і 4 частини першої статті 63 ГПК України, статтею 8 Закону господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відмовити фізичній особі ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати ним судового збору.

2. Позовну заяву і додані до неї документи повернути ОСОБА_1 без розгляду.

Суддя О. Марченко