ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" серпня 2016 р.Справа № 922/1848/16

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Присяжнюка О.О.

при секретарі судового засідання Косма К.І.

розглянувши справу

за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, м. Харків
до Комунального закладу охорони здоров*я Обласна психіатрична лікарня № 1, с.Стрілеча, Харківська область 3-особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство "Люботинський хлібозавод" (62433, Харківська область, Харківський район, вул. Деповська,127, код
про визнання недійсним договору
за участю представників:

позивача - ОСОБА_2 (дов.№1874 від 05.04.16);

відповідача - не з'явився;

3-ї особи - не з'явився.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Харківської області із позовною заявою до Комунального закладу охорони здоров*я Обласна психіатрична лікарня № 1, с. Стрілеча, Харківська область , в якій просив суд визнати недійсним договір про закупівлю за державні кошти, укладений 07.03.2016 року між Комунальним закладом охорони здоров*я Обласною психіатричною лікарнею №1 та ПАТ "Люботинський хлібозавод".

Ухвалою господарського суду 09.06.2016 року порушено провадження у справі№922/1848/16, розгляд справи призначено на 21.06.2016 року .

Ухвалою господарського суду від 21.06.2016 року залучено до участі у справі третю особу, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство "Люботинський хлібозавод" (62433, Харківська область, Харківський район, вул. Деповська,127, код 00381976).Розгляд справи відкладено до 19.07.2016 року.

В судовому засіданні 19.07.2016року представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги у повному обсязі, через канцелярію господарського суду (вх.№23028 від 13.07.2016 року) надав додаткове правове обґрунтування заявлених позовних вимог , в яких зокрема , вказував на те, що порушення відповідачем норм ст.ст. 16, 29 ЗУ "Про здійснення державних закупівель", а як наслідок ч.І ст. 215 та ч.І ст 203 ЦК України та ч.І ст. 207 ГК України щодо незаконного відхилення пропозиції позивача призвело до того, що оспорюваний договір про закупівлю суперечить нормам чинного законодавства.

Представник відповідача в судовому засіданні 19.07.2016 року заперечував проти заявлених позовних вимог, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву поданому через канцелярію господарського суду (вх.№23268 від 15.07.2016 року), в якому, зокрема, вказував на те, що вимогами ст. 41 Закону чітко визначені підставі для визнання недійсним договору, що укладений за результатами торгів, а саме: у разі його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону, а також у разі його укладення з порушенням строків, передбачених абзацами третім, четвертим частини другої статті 31,абзацом четвертим частини п'ятої статті 36 та абзацом другим частини третьої статті 39 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв'язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Також, в судовому засіданні представник відповідача , вказував на те, що останнім жодним чином не порушено вищезазначені статті Закону, тому, на думку відповідача, підстави для визнання договору недійсним відсутні, та зазначає , що ним було сумлінно дотримано вимог чинного законодавства в рамках Закону України "Про державні закупівлі", а саме проведення процедури з врахуванням вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, розробленими відповідно до цього Закону.

Представник 3-ї особи в судове засідання не з'явився, заяв чи клопотань не надав, про причини своєї неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення №016738/1.

В судовому засіданні 19.07.2016 року оголошено перерву до 26.07.2016 року.

Ухвалою господарського суду від 26.07.2016 року, задоволено клопотання відповідача щодо відкладення розгляду справи на іншу дату, розгляд справи відкладено до 04.08.2016 року.

Ухвалою господарського суду від 04.08.2016 року заяву представника позивача про продовження строку розгляду спору по справі №922/1848/16 задоволено. Продовжено строк розгляду спору по справі № 922/1848/16 до 23.08.2016року. Задоволено клопотання третьої особи про відкладення розгляду справи . Розгляд справи відкладено до 18.08.2016 року.

Представник позивача в судовому засіданні 18.08.16р. позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити їх, через канцелярію господарського суду (вх.№26830 від 12.08.2016 року) надав додаткове правове обгрунтування позову в якому , зокрема, вказував на те, що відповідачем незаконно, всупереч інтересам держави і суспільства, його моральним засадам укладено договір про закупівлю з учасником, пропозиція якого була вища за ціною, ніж у позивача, тим самим, відповідач зайво використав 174287,72 грн. бюджетних коштів, завдавши такими діями збитків державі на зазначену суму, у зв'язку із вищевикладеним просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представники відповідача та 3-ї особи в судове засідання не з'явились, заяв чи клопотань не надав, про причини своєї неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Враховуючи те, що норми ст. 65 Господарського процесуального кодексу України, щодо обов`язку господарського суду витребувати у сторін документи і матеріали, що необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, а п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих ним повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та здійснені всі необхідні дії щодо витребування додаткових доказів, та вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній та додатково поданими на вимогу суду матеріалами та документами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши та оцінивши усі подані у справу докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд встановив наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти встановлені Законом України „Про здійснення державних закупівель".

03.02.2016 року відповідачем на офіційному сайті "Державні закупівлі" (tender.me.gov.ua) було розміщено оголошення №22 про проведення відкритих торгів із закупівлі виробів хлібобулочних, кондитерських та кулінарних, борошняних, нетривалого зберігання (хлібу пшеничного з борошна першого ґатунку; хлібу житньо-пшеничного). Крім того, 04.02.2016 на тому ж сайті було опубліковано документацію конкурсних торгів, затверджену головою комітету з конкурсних торгів за рішенням комітету з конкурсних торгів протоколом №3 від 29.01.2016 року.

У строк до 9-00 18.02.2016 року, як того вимагала документація з конкурсних торгів, фізичними та юридичними особами до комітету з конкурсних торгів відповідача подавались пропозиції конкурсних торгів, а саме:

1. Публічним акціонерним товариством "Люботинський хлібзавод"

2.Товариством з обмеженою відповідальністю "Спецюрзахист"

3. Фізичною особою підприємцем ОСОБА_1.

18.02.2016 року о 9-30 комітетом з конкурсних торгів відповідача було розпочато процедуру розкриття пропозицій конкурсних торгів.

Відповідно до протоколу відхилення пропозиції від 23.02.2016 року, який опубліковано на зазначеному вище сайті 29.02.2016, пропозиція конкурсних торгів позивача у зазначеній закупівлі була відхилена з підстав, визначених в протоколі , а саме :

1.Учасником не підтверджено повноважень особи конкретно на підписання договорів, що вимагається ДКТ (відповідно до п.і ч.3 Розділу V ДКТ ).

2.Експлуатаційний дозвіл на потужності надано 1 з 2-х виробників заявлених учасником в пропозиції конкурсних торгів.

3.Не підтверджено наявність можливості виробництва хлібу пшеничного ГОСТ 278112-88,ГОСТ 269787-86 або еквівалент, що вимагається ДКТ (абзац останній ч.1 «Технічні вимоги «Додаток 3 ДКТ»).

Згідно з протоколом оцінки пропозицій конкурсних торгів, цінових пропозицій, що здійснювалась 23.02.2016 року, опублікованому 29.02.2016 року, замовником проведено оцінку пропозицій ПАТ "Люботинський хлібзавод" та ТОВ "Спецюрзахист".

29.02.2016 року відповідачем на вказаному сайті розміщено повідомлення №40 про акцепт пропозиції конкурсних торгів або цінової пропозиції ПАТ "Люботинський хлібзавод".

07.03.2016 року між відповідачем та ПАТ "Люботинський хлібзавод" укладено договір про закупівлю виробів хлібобулочних, кондитерських та кулінарних, борошняних, нетривалого зберігання (хлібу пшеничного з борошна першого ґатунку; хлібу житньо-пшеничного).

11.03.2016 року відповідачем на офіційному сайті "Державні закупівлі" розміщено оголошення №47 про результати проведення зазначеної вище процедури закупівлі.

21.03.2016 року відповідачем опубліковано звіт №1 про результати проведення процедури відритих торгів і двоступеневих торгів та попередньої кваліфікації.

Результатом зазначених торгів стало укладення 07.03.2016 року між відповідачем та ПАТ "Люботинський хлібзавод" договору про закупівлю виробів хлібобулочних, кондитерських та кулінарних, борошняних, нетривалого зберігання (хлібу пшеничного з борошна першого ґатунку; хлібу житньо-пшеничного).

Позивач в обґрунтування позову посилається на те, що комітетом з конкурсних торгів відповідача допущено порушення законодавства з питань захисту економічної конкуренції в частині незабезпечення рівних умов для всіх суб'єктів господарської діяльності та позбавлено права на участь суб'єктів господарювання, які не відповідають цим вимогам, проте змогли б запропонувати більш економічно вигідну ціну.

Позивач вважає, що рішення про акцепт цінової пропозиції та укладення договору про закупівлю за державні кошти від 07.03.2016 року не відповідають вимогам законодавства та порушують його права та охоронювані законом інтереси з посиланням на ст.ст. 203, 207, 215 ЦК України.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них суд виходить з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлються Законом України "Про здійснення державних закупівель" № 1197-VII від 10.04.2014 (в редакції на час укладення спірного правочину).

Зазначені правовідносини з проведення відкритих торгів про закупівлю товару регулюються Законом України "Про здійснення державних закупівель".

Пунктом 3 ч.1 ст.1 Закону визначено, що державна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону цей Закон застосовується до всіх замовників та закупівель товарів, робіт та послуг за умови, що вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1 мільйон 500 тисяч гривень.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.1 Закону замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об'єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків. До замовників також належать замовники, визначені в пункті 1 частини першої статті 1 Закону України "Про особливості здійснення закупівель в окремих сферах господарської діяльності".

Згідно з ч. ч. 1, 4, 5 ст. 11 Закону України "Про здійснення державних закупівель" для організації та проведення процедур закупівель замовником утворюється комітет з конкурсних торгів, який, зокрема, планує проведення процедур закупівель і складає та затверджує річний план державних закупівель здійснює вибір процедури закупівлі; проводить процедури закупівель, попередню кваліфікацію учасників; забезпечує рівні умови для всіх учасників, об'єктивний та чесний вибір переможця; забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань державних закупівель, визначених цим Законом; здійснює інші дії, передбачені цим Законом. Рішення комітету з конкурсних торгів оформляється протоколом, у якому відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на засіданні комітету з конкурсних торгів.

При цьому, частиною 1 статті 12 Закону України "Про здійснення державних закупівель" встановлено, що закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур, зокрема: відкриті торги; двоступеневі торги; запит цінових пропозицій; попередня кваліфікація учасників; переговорна процедура закупівлі.

Згідно з ч.1-3 ст.16 Закону України "Про здійснення державних закупівель" замовник вимагає від учасників або учасників попередньої кваліфікації подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник може встановлювати такі кваліфікаційні критерії: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів; наявність фінансової спроможності (баланс, звіт про фінансові результати, звіт про рух грошових коштів, довідка з обслуговуючого банку про відсутність (наявність) заборгованості за кредитами). Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників або учасників попередньої кваліфікації про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в документації конкурсних торгів або кваліфікаційній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Процедура проведення відкритих торгів врегульована розділом ІV Закону України "Про здійснення державних закупівель".

При цьому, відповідно до ст. 20 Закону відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів пропозиції конкурсних торгів мають право подавати всі зацікавлені особи.

Основні умови, які повинна містити документація конкурсних торгів, та порядок її оформлення встановлені ст. 22 Закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону документація конкурсних торгів може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Документація конкурсних торгів має містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов'язані з оформленням пропозиції конкурсних торгів та не впливають на зміст пропозиції, а саме - відсутність нумерації сторінок, підписів, печаток на окремих документах, технічні помилки та описки.

Статтею 29 Закону України "Про здійснення державних закупівель" передбачено, що замовник відхиляє пропозицію конкурсних торгів у разі, якщо учасник: не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 16 цього Закону; не погоджується з виправленням виявленої замовником арифметичної помилки; не надав забезпечення пропозиції конкурсних торгів, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; наявні підстави, зазначені у статті 17 та частині сьомій статті 28 цього Закону; пропозиція конкурсних торгів не відповідає умовам документації конкурсних торгів.

Як вбачається зі змісту протоколу ухваленого комітетом з конкурсних торгів від 23.02.2016 пропозиція конкурсних торгів позивача була відхилена на підставі 3 частини 1 статті 29 Закону України "Про здійснення державних закупівель", оскільки пропозиція конкурсних торгів не відповідає умовам документації конкурсних торгів

Зокрема, приймаючи означене рішення, відповідачем було зазначено, що позивачем не підтверджено повноважень особи конкретно на підписання договорів, що вимагається ДКТ (відповідно до п. і ч.3 Розділу V ДКТ ).

Проте, за висновками суду, наведені вище обставини не свідчать про невідповідність поданої заявником пропозиції вимогам документації конкурсних торгів, оскільки, у складі пропозиції конкурсних торгів учасником подано копію паспорту та ІПН, а також копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців про фізичну особу - підприємця ОСОБА_1

Суд зауважує, що у відповідності до приписів ч.1 ст.16 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців» Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Тобто, з наведеного вбачається, що фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 було надано належні докази наявності у останнього повноважень особи конкретно на підписання договорів, що вимагається ДКТ.

Відхиляючи пропозицію фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, відповідач також посилався на те, що заявником не надано експлуатаційного дозволу на потужності надано 1 з 2-х виробників заявлених учасником в пропозиції конкурсних торгів.

За висновками суду, така позиція відповідача є необґрунтованою та не ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Так, відповідно до ст. 16 Закону України «Про здійснення державних закупівель» замовник встановлює наступні кваліфікаційні критерії: наявність обладнання та матеріально - технічної бази, наявність працівників відповідної кваліфікації, наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів, наявність фінансової спроможності. Таким чином, законом не передбачена необхідність надання експлуатаційного дозволу на потужності виробництва.

В той же час, замовником у додатку №3 до ДКТ зазначається, що необхідним є надання експлуатаційного дозволу на потужності, виданого безпосередньо учаснику торгів, у якому вказано про можливість здійснення виробництва та обігу на потужностях.

Відповідно до положення Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» експлуатаційний дозвіл - документ дозвільного характеру, який видається компетентним органом операторові ринку харчових продуктів на підставі результатів перевірки відповідності його потужностей вимогам санітарних заходів та дає змогу оператору ринку провадити господарську діяльність з виробництва та/або зберігання харчових продуктів тваринного походження.

У відповідності до ст. 23 вищезазначеного закону експлуатаційний дозвіл отримують оператори ринку, що проводять діяльність, пов'язану з виробництвом та/або зберіганням харчових продуктів тваринного походження, такий обов'язок не поширюється на операторів ринку, які проводять діяльність, пов'язану з первинним виробництвом, зберіганням, продажем харчових продуктів, які не потребують дотримання температурного режиму та можуть зберігатись при температурі вище/10 градусів, залишаючись придатними для споживання людиною. Також такий обов'язок не поширюється на заклади громадською харчування, на потужності, які здійснюють виробництво харчових продуктів, інгредієнтами яких є виключно продукти рослинного походження та/або перероблені продукти тваринного походження, а також на заклади роздрібної торгівлі.

Від так, враховуючи факт того, що відповідач вимагав надання експлуатаційного дозволу на потужності виробництва виданого саме на учасника, в той час як учасник не є виробником предмету закупівлі (участь лише виробників не встановлена ні законом, ні ДКТ), відхилення пропозиції конкурсних торгів з підстав ненадання такого дозволу є неправомірним.

Відхиляючи пропозицію заявника, відповідач також посилався на те, що останнім не підтверджено наявність можливості виробництва хлібу пшеничного ГОСТ 278112-88,ГОСТ 269787-86 або еквівалент, що вимагається ДКТ (абзац останній ч.1 «Технічні вимоги «Додаток 3 ДКТ»).

За висновками суду, посилання відповідача на вищезазначені обставини при відхиленні пропозиції заявника є необґрунтованими, враховуючи наступне.

Так, нормами ЗУ «Про здійснення державних закупівель» надання таких документів не передбачається. ДКТ визначено необхідність надання документального підтвердження інформації про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, відповідно до додатку №3 ДКТ. Однак, в ДКТ немає жодного посилання на необхідність надання певних документів, які б підтверджували можливість виготовлення предмету закупівлі у відповідності до «ГОСТу». У зв'язку з чим, позивачем у складі пропозиції конкурсних торгів надано довідку у довільній формі про відповідність запропонованого товару технічним, якісним та кількісним характеристикам, які встановлені в ДКТ, в тому числі і відповідності запропонованого товару вимогам «ГОСТу», крім того, учасником надано у складі пропозиції копії документів, а саме: висновок державної санітарно- гігієнічної експертизи від 09.07.2002 року, висновки державної санітарно - епідеміологічної експертизи від 27.12.2010 року, від 23.02.2015 року, які фактично і є підтвердженням відповідності хлібобулочних виробів учасника вимогам, встановленим ДКТ замовника.

Наразі, суд вважає що відхилення пропозиції позивача з зазначеної підстави є не обґрунтованими.

Одночасно, судом враховано, що у рішенні №7-рп/2013 від 11.07.2013р. Конституційного суду України у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_3 щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань" визначено, що зобов'язання повинні ґрунтуватись на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

У рішенні 15-рп/2004 від 02.11.2004р. Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень статті 69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м'якого покарання) визначено, що справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню. У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом і засобах, що обираються для їх досягнення.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов'язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Статтею 3 Закону визначено принципи здійснення закупівель, відповідно до яких, закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об'єктивна та неупереджена оцінка пропозицій конкурсних торгів; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Суд зауважує, що замовник повинен забезпечувати вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, не може встановлювати дискримінаційні вимоги до учасників та повинен сприяти добросовісній конкуренції серед учасників.

Принцип недискримінації учасників в розумінні цього Закону, розкривається в статті 5. Зміст цього принципу полягає у тому, що вітчизняні та іноземні учасники беруть участь у процедурах закупівель на рівних умовах; замовники забезпечують вільний доступ всіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченою цим Законом; замовник не може встановлювати дискримінаційні вимоги до учасників.

Доводи відповідача, які викладені ними у відзивах на позовну заяву в частині невизнання ними порушень документації під час проведення торгів , підлягають відхиленню, як такі, що не відповідають чинному законодавству, не ґрунтуються на належних доказах та спростовуються вищезазначеним.

Встановлені судом обставини, є фактично порушенням замовником норм ч.4 ст.16 ст. ч.4 ст.22 Закону України про здійснення державних закупівель, а саме процедури проведення конкурсних торгів.

У зв'язку із вищевикладеним господарський суд вважає, що відхилення цінової пропозиції учасника з підстав невідповідності вимогам визначеним замовником у додаткових документах до запиту цінових пропозицій є безпідставним та таким, що не відповідає механізму проведення процедури відкритих торгів визначених у Законі №№ 1197-VII від 10.04.2014 (в редакції на час укладення спірного правочину).

Частина 1 статті 215 Цивільного кодексу України встановлює, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Частина 3 статті 215 Цивільного кодексу України зазначає, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Частини 1 і 3 статті 207 Господарського кодексу України встановлюють, що господарське зобов'язання, що не відповідає вимогам закону, або вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, або укладено учасниками господарських відносин з порушенням хоча б одним з них господарської компетенції (спеціальної правосуб'єктності), може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині. Виконання господарського зобов'язання, визнаного судом недійсним повністю або в частині, припиняється повністю або в частині з дня набрання рішенням суду законної сили як таке, що вважається недійсним з моменту його виникнення. У разі якщо за змістом зобов'язання воно може бути припинено лише на майбутнє, таке зобов'язання визнається недійсним і припиняється на майбутнє.

Враховуючи зазначені вище норми права, та те що договір укладений між ПАТ "Люботинський хлібзавод" та Комунальним закладом охорони здоров'я Харківській обласній психіатричній лікарні №1 з порушенням норм Закону України "Про здійснення державних закупівель", принципів за якими мають здійснюватися державні закупівлі та принципів справедливості і добросовісності цивільного законодавства, відтак він суперечить актам цивільного законодавства, а тому такий договір має бути визнаний недійсним, у зв'язку з чим позовні вимоги в частині визнання недійсним договору, укладеного між ПАТ "Люботинський хлібзавод" та Комунальним закладом охорони здоров'я Харківській обласній психіатричній лікарні №1підлягають задоволенню.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги, що визначені позивачем обставини доказово обґрунтовані, а твердження відповідача викладені у відзиві є безпідставними та такими, що не відповідають фактичним обставинам і матеріалам справи, позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Оскільки спір виник у зв'язку з неправомірними діями відповідача, відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 124, 129 Конституції України, ст. ст. 4-2, 4-3, 22, 33, 43, 49, 75, ст. 80, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати недійсним договір про закупівлю за державні кошти, укладений 07.03.2016 року між Комунальним закладом охорони здоров*я Обласною психіатричною лікарнею №1(Харківська область, Харківський район, с.Стрілеча, вул. Бєлгородська, буд.1, код 02002339) та Публічним акціонерним товариством "Люботинський хлібозавод" (Харківська область, Харківський район, м. Люботин, вул.Деповська,127, код 00381976).

Стягнути з Комунального закладу охорони здоров*я Обласної психіатричної лікарні №1 (Харківська область, Харківський район, с. Стрілеча, вул. Бєлгородська, буд.1, код 02002339) на користь Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1(АДРЕСА_1, код НОМЕР_1) - 1378,0грн. судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

На рішення господарського суду, яке не набрало законної сили, сторони мають право подати апеляційну скаргу, протягом десяти днів з дня прийняття (підписання) рішення через місцевий господарський суд.

Повне рішення складено 22.08.2016 р.

Суддя О.О. Присяжнюк