РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.08.2016Справа №910/11381/16

За позовом Публічне акціонерне товариство «Брокбізнесбанк»

До Публічного акціонерного товариства «Київенерго»

Про скасування рішення

Суддя Ващенко Т.М.

Представники сторін:

Від позивача: Любар-Пурлінська Т.М. представник за довіреністю № б482/03 від 01.06.16.

Від відповідача: Прокопчук Ю.В. представник за довіреністю № 91/2016/06/17-1 від 17.06.16.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство «Брокбізнесбанк» (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі - відповідач) про скасування рішення відповідача, оформленого протоколом № 1325 від 06.06.16. про нарахування обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення позивачем Правил користування електричною енергією, прийнятого на підставі акта про порушення № 51119 від 25.03.16.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.06.16. порушено провадження у справі № 910/11381/16 та призначено її до розгляду на 13.07.16.

В судовому засіданні 13.07.16. відповідачем було подано письмовий відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечує з підстав, викладених в відзиві.

В судовому засіданні 13.07.16. на підставі ч. 3 ст. 77 ГПК України було оголошено перерву до 21.07.16.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.07.16. розгляд справи було відкладено на 02.08.16.

02.08.16. позивачем через відділ діловодства суду було подано письмові пояснення по справі.

В судовому засіданні 02.08.16. позивачем підтримано свої позовні вимоги.

Відповідач в судовому засіданні 02.08.16. проти позову заперечував.

За результатами дослідження доказів, наявних в матеріалах справи, суд в нарадчій кімнаті, у відповідності до ст. ст. 82-85 ГПК України, ухвалив рішення у справі № 910/11381/16.

В судовому засіданні 02.08.16. судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Звертаючись з даним позовом до суду підставами для скасування рішення відповідача, оформленого протоколом, позивач вважає:

- те, що відповідач самостійно провів перевірку дотримання позивачем Правил користування електричною енергією не повідомивши позивача про проведення такої перевірки;

- те, що акт було оформлено за присутності не уповноваженого представника позивача;

- позивач не був згоден із зафіксованим в акті порушень фактом, а тому пошкодження пломб повинно було встановлюватись відповідною експертизою, а тому відповідач не мав права застосовувати Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку;

- те, що під час здійснення ліквідації у банку не виникає зобов'язання щодо сплати оперативно-господарських санкцій.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 6 від 23.03.2012 р. «Про судове рішення» рішення господарського суду має ґрунтуватись на повному з'ясуванні такого: чи мали місце обставини, на які посилаються особи, що беруть участь у процесі, та якими доказами вони підтверджуються; чи не виявлено у процесі розгляду справи інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин; яка правова кваліфікація відносин сторін, виходячи з фактів, установлених у процесі розгляду справи, та яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Відповідно до ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд відзначає наступне.

Згідно з частинами 1, 2 і 4 ст. 26 Закону України "Про електроенергетику", чинного на момент виникнення спірних правовідносин, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Аналогічні норми містяться у п. 1.3 і 10.2 ПКЕЕ, ч. 2 ст. 275 Господарського кодексу України.

У відповідності до ч. 2 ст. 27 ЗУ "Про електроенергетику" правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією.

У пункті 3.31 ПКЕЕ передбачено, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Згідно з п. 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Пунктом 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

25.03.16. представниками відповідача було складено акт про порушення № 51119, в якому вказано, що позивачем порушено вимоги статей 26, 27 Закону України "Про електроенергетику" та пунктів 3.3, 3.31, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ), а саме: відсутні (зірвані) пломби електропередавальної організації № с21933293, с21933294, с21933297, с21933298,с21933300 на ввідних комірках та комірках ТС № 1, 9 та дверцях комірки РУ-10 кВ (тп-6588) за адресою: м. Київ, бульвар Лепсе, 4.

Нормативно-правовими актами, зокрема, Правилами користування електричною енергією, не встановлено обов'язок енергопостачальної організації заздалегідь повідомляти споживача про проведення технічної перевірки засобів. А в пункті 4.4 Договору № 10365 від 28.04.16., на який посилається позивач, мова йде про те, що сторона, яка виявила порушення своїх прав зобов'язана попередити іншу сторону про потребу складання акту. У вказаному пункті договору про попередження перед проведенням перевірки не йдеться, а позивачем здійснено підміну понять «проведення перевірки» та «складання акту». Таким чином, доводи позивача про те, що відповідач самостійно провів перевірку дотримання позивачем Правил користування електричною енергією не повідомивши позивача про проведення такої перевірки, не є підставою для скасування оспорюваного рішення відповідача, оформленого протоколом.

Твердження позивача про те, що вказаний акт було оформлено за присутності не уповноваженого представника позивача, не відповідає дійсності, оскільки з акту № 51119 від 25.03.16. вбачається, що його складено за участі уповноваженої особи споживача (позивача) ткаченко В.М. Крім того, акт № 30614 від 02.03.15. підписано трьома представниками відповідача.

Так, згідно з пунктом 6.41 Правил акт про порушення підписується як представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації), так і представником споживача.

В чинному законодавстві відсутні чіткі критерії щодо особи як "представника споживача", що призводить до різного тлумачення цього терміна при застосуванні пункту 6.41 Правил під час вирішення спорів названої категорії. Так, у разі відмови споживача підписати акт у ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці (п.п. б п. 2.4 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 3 від 16.12.15. «Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання»).

За усними поясненнями позивача в судовому засіданні 02.08.16., Ткаченко В.М., який від імені позивача підписав акт № 51119 від 25.03.16., станом на день проведення перевірки та складання акту № 51119 від 25.03.16. був головним енергетиком Публічного акціонерного товариства «Брокбізнесбанк», а отже, особою, відповідальною за енергогосподарство та компетентною в питаннях використання електричної енергії та стані засобів обліку.

Таким чином, зазначений акт про порушення визнається судом належним доказом в даній справі.

Стосовно тверджень позивача про те, що оскільки він не був згоден із зафіксованим в акті порушень фактом, а тому пошкодження пломб повинно було встановлюватись відповідною експертизою, а тому відповідач не мав права застосовувати Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією, суд відзначає наступне.

23.06.15. відповідачем було складено акти 507р про пломбування засобів обліку позивача у місті Києві на бульварі Лепсе, 4, з яких вбачається, що позивачу відповідачем було встановлено, зокрема, пломби № с21933293, с21933294, с21933297, с21933298,с21933300.

Вказані акти підписано трьома представниками відповідача та представником споживача.

У п. 3.3 ПКЕЕ встановлено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Споживач зобов'язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків тавр) відповідно до актів пломбування (пп. 26 п. 10.2 ПКЕЕ).

Як відзначалось судом, 25.03.16. представниками відповідача було складено акт про порушення № 51119, в якому вказано, що позивачем порушено вимоги статей 26, 27 Закону України "Про електроенергетику" та пунктів 3.3, 3.31, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ), а саме: відсутні (зірвані) пломби електропередавальної організації № с21933293, с21933294, с21933297, с21933298,с21933300 на ввідних комірках та комірках ТС № 1, 9 та дверцях комірки РУ-10 кВ (тп-6588) за адресою: м. Київ, бульвар Лепсе, 4.

Отже, актом про порушення встановлено фізичну відсутність пломб, а не їх пошкодження, в той час як за приписами 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 р. за № 782/12656, Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів; пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо); пошкодження або відсутності пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ), пошкодження зазначених приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку; самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника; підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку; підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку; підключення на окремих площадках вимірювання електроустановок або струмоприймачів, не передбачених проектом, розрахунки за електричну енергію спожиту якими мають здійснюватися за іншою тарифною групою, ніж установлено для цієї площадки вимірювання. У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Таким чином, факт допущення позивачем порушення правил, які регулюють правовідносини сторін, належним чином доведено і матеріалами справи підтверджено.

06.06.16. відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення № 51119 від 25.03.16., на якому прийнято рішення, оформлене протоколом № 1325 від 06.06.16., яким вирішено: нарахування провести згідно з п. 2.5 та за формулою 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ. Потужність 512 кВт (згідно умов договору). Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 10 год., 6 днів на тиждень. Коефіцієнт використання обладнання К=0,5. Період нарахування з 14.12.15. по 25.03.16. Всього підлягає сплаті: за недораховану електроенергію 74 633,15 грн.

Спірне рішення підписано трьома членами комісії відповідача.

На вказаному засіданні був присутній повноважний представник позивача Волошенко О.В., який у протоколі від підпису відмовився.

Відповідно до ст. 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною 1 ст. 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно з частиною 2 вищезазначеної статті перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Отже, зі змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення постачальника електричної енергії про донарахування споживачу 373 741,11 грн. вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Відповідно до п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Судом встановлено, що розрахунок вартості недоврахованої електроенергії здійснювався згідно з п. 2.5 та за формулою 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562.

Перевіривши розрахунок вартості недоврахованої електроенергії, суд дійшов висновку, що він є вірним.

В свою чергу, процедура здійснення ліквідації у банку не звільняє його від обов'язку оплатити спожиту електричну енергію не обліковану внаслідок порушення правил користування електричною енергією.

Відповідно до ст. 4-3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами. Господарський суд створює сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства.

Обов'язок доказування відповідно до пункту 4 частини третьої статті 129 Конституції України та статті 33 ГПК України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Відповідно до статті 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Підсумовуючи сукупність обставин справи і норм права, суд дійшов висновку про безпідставність позову, оскільки доводи позивача, на яких ґрунтується позов, спростовуються матеріалами справи.

Звертаючись до господарського суду, позивач вказує у позовній заяві предмет та підстави позову, тобто, самостійно визначає, яке його право, на його суб'єктивну думку, є порушеним, та в який спосіб належить здійснити судовий захист порушеного права.

Натомість, вирішуючи спір, судам належить з'ясувати наявність порушеного права позивача та відповідність обраного ним способу захисту порушеного права способам, визначеним у законодавстві.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

При цьому, суд зазначає, що під порушенням права слід розуміти такий стан суб'єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб'єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов'язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Проте, обставини, на які посилається позивач, не свідчать про наявність у нього порушеного суб'єктивного права з боку відповідача.

Таким чином, позивачем не доведено і документально не підтверджено неправомірність застосування відповідачем до позивача оперативно-господарської санкцій шляхом нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії, а тому суд відмовляє в задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідно до положень ст. 49 ГПК України витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються на позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 32, 33, 44, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

В позові відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 08.08.16.

Суддя Т.М. Ващенко