ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

11.08.16 Справа № 904/4958/16
За позовом: товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека №338", м. Дніпропетровськ

до Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, м. Дніпропетровськ

про визнання рішення недійсним

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Представники:

Від позивача: ОСОБА_1, довіреність від 06 квітня 2016 року, представник

Від відповідача: ОСОБА_2, довіреність № 9 від 17 лютого 2016 року, завідувач юридичного сектору

С У Т Ь С П О Р У :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Аптека №338" звернулося до господарського суду із позовом, яким просить:

- визнати недійсним рішення Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 28 квітня 2016 року №08/01-14/05-16;

- зупинити дію рішення Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 28 квітня 2016 року №08/01-14/05-16 на момент розгляду справи у суді.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 28 квітня 2016 року Дніпропетровським обласним територіальним відділенням Антимонопольного комітету України прийнято рішення №08/01-14/05-16. Рішення мотивовано тим, що позивач поширює інформацію, яка вводить в оману, шляхом повідомлення субєктом господарювання безпосередньо невизначеному колу осіб невиправданих та неповних відомостей, що вводять в оману, зокрема, шляхом зображення на фасаді аптеки вивіски з написом "Аптека склад низкие цени".

Позивач не погоджується з висновками відповідача, викладеними в рішенні, а саме, оскільки аптечний склад може займатися лише оптовою торгівлею, в той час як аптека займається лише роздрібною торгівлею, зображення на фасаді аптечного закладу слів "Аптека склад низкие цени" вводить в оману споживача. Зазначені висновки позивач вважає безпідставними, оскільки:

- споживачі не мають можливості здійснювати покупки в аптечному складі, оскільки, згідно визначення, наведеного в Ліцензійних умовах, аптечний склад (база) - заклад охорони здоров'я, основне завдання якого полягає в забезпеченні лікарськими засобами інших суб'єктів оптової або роздрібної торгівлі, закладів охорони здоров'я та виробників лікарських засобів шляхом здійснення ним оптової торгівлі. Вивіска позивача містить назву закладу охорони здоровя, а саме "аптека", використання слогану "аптека-склад" свідчить про широкий асортимент товарів в аптеці. Ліцензійними умовами надано визначення "аптека" і "аптечний склад", однак жодним законодавчим актом не заборонено використання слова "склад" у своїй господарській діяльності, в тому числі в рекламі. Позивач зазначає, що ніде не вказував про оптову торгівлю або про оптові ціни, що спростовує твердження відповідача про введення споживачів в оману. Відповідно до академічного словника української мови "склад це відповідно обладнане місце, будівля або приміщення для зберігання чого-небудь (продуктів, матеріалів тощо)". Отже, під терміном склад можна розуміти відповідно обладнане місце, будівлю або приміщення для зберігання лікарських засобів, що жодним чином не вводить споживачів в оману стосовно ціни товару та не може навести споживача на висновки оптових цін на лікарські засоби.

- відповідачем було проведено опитування споживачів, на результати яких відповідач посилається як на доведеність факту введення споживача в оману. Опитування споживачів в ході розслідування справи, відповідно до ст. 19 Закону України "Про інформацію" вважається соціологічною інформацією (соціологічна інформація будь-які документовані відомості про ставлення до окремих осіб, подій, явищ, процесів, фактів тощо). До повноважень відповідача не відноситься проведення соціологічних досліджень. Відповідно до Закону України "Про Антимонопольний комітет України" у сфері здійснення контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції Антимонопольний комітет України має повноваження для залучення спеціалістів, в тому числі й для проведення соціологічних досліджень, які володіють спеціальними знаннями та навиками у проведенні таких опитувань. Позивач вказує, що не поширював інформації про наявність оптових цін, цін виробника або про наявність цін нижчих, ніж в інших аптеках. В рішенні відсутнє посилання на докази, які б свідчили про обмеження позивачем права споживачів отримати інформацію щодо змісту поняття "Аптека склад низкие цени" чи "Аптека склад" при придбанні лікарських засобів в аптеці позивача.

- відповідачем неправомірно було взято до уваги думки конкурентів, які зазначили, що використання такої вивіски є неправомірним та може вплинути на конкуренцію. Незважаючи на те, що вивіска висіла майже рік, в матеріалах справи відповідач не має доказу впливу на конкуренцію, а саме показників продажів конкурентів, які б свідчили про зниження оборотів від продажу лікарських засобів. Відповіді конкурентів мають лише оціночне судження про правомірність використання вивіски, однак не містять жодного доказу впливу на конкуренцію чи введення споживачів в оману.

- підставою направлення запиту зі сторони відповідача про надання інформації стосовно розміщення на фасаді аптечного закладу напису "Аптека склад низкие цени" являлось проведення дослідження ринку роздрібної торгівлі лікарськими засобами. На момент надсилання запиту про надання інформації відповідачу було відомо про наявність вивіски, яка була зображена на фасаді аптечного складу, про що можна зробити висновок, що після проведення перевірки позивача, відповідач направив запит про надання інформації. Таким чином, розгляд справи було розпочато на підставі відомостей, які були отримані без правової підстави, а тому рішення про притягнення до відповідальності є таким, що прийнято з порушенням норм процесуального права.

- відповідачем порушено принцип недискримінаційності, що означає неприпустимість застосування до субєктів господарювання різних підходів в аналогічних випадках. Так, в 2015 році відповідачем було притягнуто до відповідальності ТОВ МК "Іріс" за поширення інформації про свою господарську діяльність та ціни на лікарські засоби (у вигляді інформації "Аптека склад", "Цены склада", "Цены склада на жизненно необходимые медикаменты" у вигляді штрафу розмірі 30 000,00грн., в той час як до позивача застосовано штраф в розмірі 68 000,00грн. Аналогічно в 2014 році ПП "Фармація 2011" за розміщення на фасаді Аптеки напису "Аптека склад", Харківським обласним територіальним відділенням АМКУ були надані лише рекомендації щодо усунення порушення. В 2015 році ТОВ "Регіональна аптечна мережа РУАН" було оштрафовано на 20 000грн. за розміщення інформації "Аптека склад" на рекламному банері на фасаді аптечного закладу.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує та зазначає, що товариство з обмеженою відповідальністю "Аптека №338" здійснює реалізацію лікарських засобів, зокрема, в аптечному складі за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Центральна,16. На фасаді аптечного закладу товариство розмістило рекламний банер з написом "Аптека склад низкие цени". За інформацією товариства рекламний банер з написом "Аптека склад низкие цени" розміщено на фасаді аптечного закладу в квітні-травні 2015 року. 28.04.2016 адміністративною колегією територіального відділення було прийнято рішення №08/01-14/05-16 в якому дії товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека №338" щодо поширення на рекламному банері, що розміщені на фасаді аптечного закладу за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Центральна,16, інформації у вигляді напису "Аптека склад…" (в той час, як цей аптечний заклад займається роздрібною торгівлею лікарськими засобами, не є аптечним складом) та поширення у такий спосіб неточних відомостей про свою господарську діяльність порушенням законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбаченим статтею 15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" у вигляді поширення інформації, що вводить в оману, шляхом повідомлення субєктом господарювання, безпосередньо невизначеному колу осіб, неточних відомостей, що можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) товарів цього субєкта господарювання. Відповідач вважає, що товариство само обрало назву аптечного закладу "Аптека склад", споживач звикає до зазначеної інформації "Аптека склад" та може сприйняти її як таку, що аптечний заклад є аптечним складом (базою), ціни на лікарські засоби в якому можуть бути нижчими, ніж в інших субєктів господарювання, які працюють на ринку роздрібної реалізації лікарських засобів, оскільки забезпечує населення лікарськими засобами шляхом здійснення ним оптової торгівлі, тобто реалізує лікарські засоби за оптовими цінами. Відповідач зазначає, що територіальним відділенням в ході розгляду справи було проведено опитування споживачів з приводу того, чи є, на думку споживачів, різниця між "Аптека склад" та аптечним складом (базою). За результатами опитування територіальним відділенням встановлено, що 93,5% опитуваних споживачів вважають, що різниці між "Аптека склад" та аптечним складом (базою) немає. Відповідач заперечує проти доводів позивача, що у територіального відділення відсутні повноваження щодо проведення опитування споживачів самостійно, та зазначає, що відповідно до правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції доказами у справі можуть бути будь-які фактичні дані, які дають можливість визначити наявність або відсутність порушення. Отже, посадові особи територіального відділення можуть проводити опитування споживачів та використовувати ці дані при розгляді справи. За результатом моніторингу роздрібних цін на лікарські засоби, територіальним відділенням встановлено, що ціни на окремі лікарські засоби, що встановлюються товариством в аптечному закладі, вище від цін інших субєктів господарювання. Також, за інформацією конкурентів, а саме субєктів господарювання, які займаються роздрібною торгівлею лікарськими засобами, яких товариство зазначило, як своїх конкурентів, вивіска з інформацією "Аптека склад" або "Аптека склад низкие цени ", для споживачів, які не володіють знаннями щодо спеціальної термінології, має неоднозначне значення, оскільки слово "аптека", у свідомості більшості споживачів, асоціюється з оптовими цінами, а отже це може вплинути на намір споживачів щодо придбання лікарських засобів. Розміщення зазначеної інформації може зацікавити потенційних споживачів до придбання товарів та може надати йому конкурентні переваги перед іншими субєктами господарювання, які здійснюють діяльність на аналогічному ринку.

Дніпропетровське обласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України заперечує також проти задоволення заяви про зупинення виконання оскаржуваного рішення №08/01-14/05-16, оскільки зупинення дії рішення, яким накладено штраф, на підставі частини 5 статті 56 Закону України "Про захист економічної конкуренції", відбувається після порушення провадження у справі та не потребує додаткового зупинення оскаржуваного рішення шляхом винесення ухвали про забе6зпечення позову.

Розгляд справи був відкладений з 04.07.2016 на 04.08.2016, з 04.08.2016 на 11.08.2016.

У судовому засіданні 11.08.2016 оголошені вступна та резолютивна частини рішення.

При розгляді справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, господарський суд, -

В С Т А Н О В И В:

28 квітня 2016 року Адміністративна колегія Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України прийняла рішення №08/01-14/05-16 по справі №14/05-03-4/16, яким:

- визнано дії товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека №338" щодо поширення на рекламному банері, що розміщений на фасаді аптечного закладу за адресою м. Дніпропетровськ, вул. Центральна,16, інформації у вигляді "Аптека склад…" (в той час, як цей аптечний заклад займається роздрібною торгівлею лікарськими засобами, не є аптечним складом) та поширення у такий спосіб відомостей про свою господарську діяльність порушенням законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбаченого статтею 15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" у вигляді поширення інформації, що вводить в оману, шляхом повідомлення субєктом господарювання, безпосередньо невизначеному колу неточних відомостей, що можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) товарів цього субєкта господарювання (п.2.1. рішення);

- за вчинення порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, зазначеному у п.2.1. резолютивної частини цього рішення, накласти штраф на товариство з обмеженою відповідальністю "Аптека №338" відповідно до частини першої статті 21 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" у розмірі 68 000,00грн. (п.2.2. рішення);

- зобовязано товариство з обмеженою відповідальністю "Аптека №338" припинити порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, зазначене у п.2.1. резолютивної частини цього рішення, шляхом припинення поширення інформації "Аптека склад…", на рекламному банері, який розміщений на фасаді аптечного закладу за адресою м. Дніпропетровськ, вул. Центральна,16 у двомісячний термін.

Не погоджуючись з прийнятим Адміністративною колегією рішенням позивач просить визнати його недійсним, проти чого заперечує відповідач, що і є причиною спору.

Згідно із ч.1 ст.3 Закону України "Про захист економічної конкуренції" законодавство про захист економічної конкуренції ґрунтується на нормах, установлених Конституцією України, та складається з законів україни "Про Антимонопольний комітет України", "Про захист економічної конкуренції", "Про захист від недобросовісної конкуренції", інших нормативно-правових актів прийнятих відповідно до цих законів.

Відповідно до ч.1 ст. 60 Закону України "Про захист економічної конкуренції" заявник, відповідач, третя особа мають право оскаржити рішення органів Антимонопольного комітету України повністю або частково до господарського суду у двомісячний строк з дня одержання рішення. Цей строк не може бути відновлено.

Згідно із ст. 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є: неповне з'ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права. Порушення або неправильне застосування норм процесуального права може бути підставою для зміни, скасування чи визнання недійсним рішення тільки за умови, якщо це призвело до прийняття неправильного рішення.

З матеріалів справи вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Аптека №338" здійснює господарську діяльність на підставі ліцензії Державної служби України з лікарських засобів на роздрібну торгівлю лікарськими засобами серія АЕ №192089 та є субєктом господарювання в розумінні статті 1 Закону України "Про захист економічної конкуренції".

Товариство здійснює реалізацію лікарських засобів, зокрема, в аптечному закладі за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Центральна,16 (далі аптека, аптечний заклад).

На фасаді Аптечного закладу товариство розмістило рекламний банер з написом "Аптека склад низкие цени".

Відповідно до листа товариства від 12.02.2016 №1251/02 рекламний банер з написом "Аптека склад низкие цени" було розміщено на фасаді Аптечного закладу у квітні-травні 2015 року.

За визначенням, наведеним в п.1.3. Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва лікарських засобів, оптової, роздрібної торгівлі лікарськими засобами, затверджених наказом Міністерства охорони здоровя України №723 від 31.10.2011:

- аптека - заклад охорони здоров'я, основним завданням якого є забезпечення населення, закладів охорони здоров'я, підприємств, установ та організацій лікарськими засобами шляхом здійснення роздрібної торгівлі;

- аптечний склад (база) - заклад охорони здоров'я, основне завдання якого полягає в забезпеченні лікарськими засобами інших суб'єктів оптової або роздрібної торгівлі, закладів охорони здоров'я та виробників лікарських засобів шляхом здійснення ним оптової торгівлі.

Інших видів закладів охорони здоровя, які здійснюють реалізацію (роздрібну та/або оптову) лікарських засобів, відповідно до Ліцензійних умов, не передбачено.

Оскільки аптечний заклад здійснює роздрібну торгівлю лікарськими засобами, він не може мати назву "Аптека склад". Проте, товариство має назву "Аптека склад низкие цени".

Відповідно до ст. 15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" поширенням інформації, що вводить в оману, є повідомлення суб'єктом господарювання, безпосередньо або через іншу особу, одній, кільком особам або невизначеному колу осіб, у тому числі в рекламі, неповних, неточних, неправдивих відомостей, зокрема внаслідок обраного способу їх викладення, замовчування окремих фактів чи нечіткості формулювань, що вплинули або можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) чи реалізації (продажу, поставки, виконання, надання) товарів, робіт, послуг цього суб'єкта господарювання.

У якості доказів у вигляді інформації, що вводить в оману покупців, відповідач надав результати опитування споживачів з приводу того, чи є, на думку споживачів, різниця між "Аптека склад" та аптечним складом (базою).

За результатами опитування територіальним відділенням встановлено що 93,5% опитуваних споживачів вважають, що різниці між "Аптека склад" та аптечним складом (базою) немає. Також встановлено, що:

- субєкти господарювання, які займаються роздрібною торгівлею лікарськими засобами, вважають, що на намір споживачів щодо придбання лікарських засобів може вплинути інформація "Аптека склад", оскільки існує думка, що гуртові ціни мають нижчий рівень аніж роздрібні;

- інформація у вигляді напису "Аптека склад низкие цени", яка розміщена на фасаді аптечного закладу, може вплинути на їх намір щодо придбання лікарських засобів в цьому аптечному закладі та розповсюдження такої інформації в той час як аптечний заклад займається роздрібною торгівлею лікарськими засобами, не є аптечним складом, може ввести їх в оману.

Також, за результатами опитування споживачів територіальним відділенням встановлено, що 100% опитаних споживачів вважають, що інформація у вигляді напису "Аптека склад низкие цени", яка розміщена на фасаді аптечного закладу, може вплинути на їх намір щодо придбання лікарських засобів в цьому аптечному закладі; 41,94% опитаних споживачів вважають, що в "аптека склад" вони можуть придбати лікарські засоби за цінами складу. На думку споживачів різниця між "Аптекою склад" та "Аптекою" полягає у цінах на лікарські засоби в "Аптеці склад" ціни низькі в порівнянні з цінами в "Аптеці" (87,10%); інформація у вигляді напису "Аптечний склад", що розміщена на фасаді аптечного закладу, в той час як аптечний заклад займається роздрібною торгівлею лікарськими засобами, не є аптечним складом, може ввести в оману споживачів (96,78%).

Отже, доводи відповідача, що споживач звикає до зазначеної інформації та може сприйняти її як таку, що аптечний заклад є аптечним складом (базою) в розумінні Ліцензійних умов та ціни на лікарські засоби в аптечному закладі будуть нижчими, ніж в інших субєктів господарювання, які працюють на ринку роздрібної реалізації лікарських засобів, є обгрунтованими.

Також, за результатами моніторингу роздрібних цін на лікарські засоби територіальним відділенням встановлено, що ціни на окремі лікарські засоби, що встановлюються товариством в аптечному закладі, вище від цін інших субєктів господарювання (конкурентів). Так, ціна на лікарський засіб:

- анальгін табл. 500мг №10, ціна в аптечному закладі №338 4,80грн., у інших субєктів господарювання с/г№1 4,79грн., с/г №2 - 5,05грн., с/г №3- 4,5грн.;

- валідол таблетки по 60 мг №10 ціна в аптечному закладі №338 3,42; 3,49; с/г№1 2,92грн., с/г №2 - 3,2грн., с/г №3- 2,9грн.;

- гепабене капсули №30 ціна в аптечному закладі №338 103,97; 109,88; с/г№1 105,4грн., с/г №2 - 98,42грн., с/г №3 - 103,70грн.;

- септифрил таблетки 0,2мг №10 ціна в аптечному закладі №338 4,29, с/г№1 3,85грн., с/г №2 - 3,47грн., с/г №3 - 3,40грн.;

- фармазолін краплі назальні 0,1% фл в аптечному закладі №338 16,51, с/г№1 14,37грн., с/г №2 - 15,39грн., с/г №3 - 13,60грн.;

- цитрамон таблетки №6 в аптечному закладі №338 4,73; 4,84; 4,99; 5,09, с/г№1 5,04грн., с/г № 2- 5,12грн., с/г №3 - 4,60грн. (а.с.14, таблиця 1 спірного рішення).

Наведений рівень цін вбачається з інформації фізичної особи-підприємця ОСОБА_3, листів товариства з обмеженою відповідальністю "Менго" від 04.04.2016 №104 (а.с.38), товариства з обмеженою відповідальністю "Мед-сервіс" від 07.04.2016 №238 (а.с.39) щодо рівня цін на відповідні медичні препарати станом на визначену дату. Зі змісту наведених вище листів товариства з обмеженою відповідальністю "Менго", товариства з обмеженою відповідальністю "Мед-сервіс" та листа товариства з обмеженою відповідальністю "І.К.ВЕЛ" від 04.04.2016 №249 вбачається, що вивіска з інформацією "Аптека склад" або "Аптека склад низкие цени" для споживачів, які не володіють знаннями щодо спеціальної термінології, має неоднозначне значення, оскільки слово "аптека", у свідомості більшості споживачів, асоціюється з роздрібною торгівлею лікарських засобів, а слово "склад" асоціюється з оптовими цінами. Наведене може вплинути на намір споживачів щодо придбання лікарських засобів, зацікавити потенційних споживачів до придбання товарів та може надати йому конкурентні переваги перед іншими субєктами господарювання, які здійснюють діяльність на аналогічному ринку, ввести в оману споживачів щодо рівня цін, умов реалізації лікарських засобів.

Територіальним відділенням було досліджено інформацію, надану товариством, та встановлено, що роздрібні ціни на лікарські засоби, що встановлюються в Аптечному закладі, формуються наступним чином: закупівельна ціна + торгівельна надбавка= роздрібна ціна.

Таким чином, роздрібні ціни на лікарські засоби в аптечному закладі не дорівнюють закупівельним (оптовим цінам), а інформація "Аптека склад низкие цени", що розміщена на фасаді, повинна бути достовірною та не вводити споживачів в оману на протязі всього періоду поширення інформації.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що дії товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека №338" щодо поширення на рекламному банері, що розміщений на фасаді аптечного закладу за адресою м. Дніпропетровськ, вул. Центральна,16, інформації у вигляді напису "Аптека склад низкие цени" (у той час, як цей аптечний заклад займається роздрібною торгівлею лікарськими засобами, не є аптечним складом) та поширення у такий спосіб неточних відомостей про свою господарську діяльність правильно кваліфіковано як порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбачене статтею 15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" у вигляді поширення інформації, що вводить в оману, шляхом повідомлення субєктом господарювання, безпосередньо невизначеному колу осіб, неточних відомостей, що можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) товарів цього субєкта господарювання.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 21 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" вчинення суб'єктами господарювання дій, визначених цим Законом як недобросовісна конкуренція, тягне за собою накладення штрафу у розмірі до 5 (п'яти) відсотків доходу (виручки) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) суб'єкта господарювання за останній звітний рік, що передував року, в якому накладається штраф. Накладення штрафу здійснюється відповідно до частин третьої сьомої статті 52 Закону України "Про захист економічної конкуренції".

Згідно із ст. 27 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" процесуальні засади діяльності органів Антимонопольного комітету України щодо захисту від недобросовісної конкуренції, зокрема, розгляд справ про недобросовісну конкуренцію, порядок виконання рішень та розпоряджень органів Антимонопольного комітету України, голів його територіальних відділень, а також, перевірка, перегляд та оскарження цих рішень та розпоряджень, гарантії учасників процесу, інші питання щодо захисту від недобросовісної конкуренції регулюються законодавством про захист економічної конкуренції, з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про захист від недобросовісної конкуренції".

Судом не встановлено фактів порушення відповідачем при прийнятті рішення №08/01-14/05-16 від 28 квітня 2016 року в частині накладання на позивача штрафу приписів ст. 21 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" та ст. 52 Закону України "Про захист економічної конкуренції". Зокрема, судом не встановлено порушення відповідачем визначеної законом компетенції органів Антимонопольного комітету України та/або перевищення відповідачем власних повноважень при прийняті оспорюваного рішення, а також, необґрунтованості визначення розміру застосованого до позивача штрафу. Розмір застосованого до позивача штрафу відповідає вчиненому позивачем правопорушенню та фактичним обставинам справи №14/05-03-4/16 про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, за результатами розгляду якої відповідачем прийняте рішення №08/01-14/05-16.

Отже, позовні вимоги про визнання недійсним рішення задоволенню не підлягають.

Суд відхиляє посилання позивача на постанову Вищого господарського суду України від 29.03.2016 у справі №922/1587/15, оскільки інформація, яка поширювалася ТОВ "Данунц" є відмінною від інформації, що поширювалася товариством та поширення якої кваліфіковано як порушення конкуренційного законодавства.

Доводи позивача щодо порушення позивачем принципу недискримінаційності при визначенні розміру штрафу суд вважає необґрунтованими. Недискримінаційність означає неприпустимість застосування до суб'єктів господарювання різних підходів в аналогічних випадках.

Станом на дату прийняття спірного рішення діяли Рекомендаційні роз'яснення щодо застосування положень частин другої, п'ятої та шостої статті 52 Закону України "Про захист економічної конкуренції", частин першої та другої статті 21 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" від 16 лютого 2016 року N 6-рр., яким і керувався, зокрема, відповідач при визначенні розміру штрафу. За інформацією позивача (лист від 11.04.2016 №1281/04) розмір доходу (виручки) товариства від реалізації продукції за 2015 рік становить 23 304,00грн. Проте, відповідно до податкової декларації з податку на прибуток підприємств, затвердженої наказом міністерства фінансів України 20.10.2015 №897 дохід від будь-якої діяльності товариства становить 57 259 925,00грн. Оскільки дохід (виручка) від реалізації продукції товариства за 2015 рік становить 57 259 925,00грн., а накладений штраф складає 68 000,00грн. та не перевищує п'яти відсотків доходу (виручки) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за 2015 рік, суд не вбачає порушень з боку відповідача при визначенні розміру штрафу та, відповідно, застосування іншого підходу при визначенні його розміру.

Щодо заяви позивача про зупинення дії рішення Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 28 квітня 2016 року №08/01-14/05-16 на момент розгляду справи у суді суд зазначає наступне.

Відповідно до п.5 ст. 56 Закону України "Про захист економічної конкуренції" за кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі півтора відсотка від суми штрафу. Розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням органу Антимонопольного комітету України.

Нарахування пені припиняється з дня прийняття господарським судом рішення про стягнення відповідного штрафу.

Нарахування пені зупиняється на час розгляду чи перегляду господарським судом: справи про визнання недійсним рішення органу Антимонопольного комітету України про накладення штрафу; відповідного рішення (постанови) господарського суду.

Нарахування пені зупиняється на час розгляду органом Антимонопольного комітету України заяви особи, на яку накладено штраф, про перевірку чи перегляд рішення у справі про порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

Отже, тривалість такого зупинення визначається виключно періодом часу, протягом якого фактично здійснювався зазначений розгляд чи перегляд, і в цей період не включається час знаходження матеріалів справи у суді, коли згадані розгляд чи перегляд не здійснювалися.

Таким чином, зупинення дії рішення, яким накладено штраф на підставі частини 5 статті 56 Закону України "Про захист економічної конкуренції" відбувається після порушення провадження у справі, та не потребує додаткового зупинення оскаржуваного рішення №08/01-14-05-16 судом.

З урахуванням викладеного заява позивача про зупинення дії рішення Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 28 квітня 2016 року №08/01-14/05-16 на момент розгляду справи у суді задоволенню не підлягає.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 1, 33, 34, 43, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог відмовити.

В задоволенні заяви про зупинення дії рішення Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 28 квітня 2016 року №08/01-14/05-16 на момент розгляду справи у суді відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його підписання.

Суддя Н.М.Євстигнеєва

Повне рішення складено, - 12.08.2016