РІШЕННЯ

21.07.2016Справа №910/8648/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Нечай О.Н., розглянув у відкритому судовому засіданні

справу № 910/8648/16

за позовом ОСОБА_1, с. Кременище,

до публічного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс», м. Київ,

про визнання рішень наглядової ради, оформлених проколами від 18.03.2016 № 2 та від 28.03.2016 № 3, недійсними,

за участю представників:

позивача - ОСОБА_2 (довіреність від 19.05.2016 № 479); ОСОБА_1;

відповідача - ОСОБА_3 (довіреність від 06.05.2016 № б/н); Приходько Л.В. (довіреність від 19.05.2016 № 237).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до публічного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс» (далі - Компанія; Товариство) про визнання недійсними з моменту прийняття: рішення Наглядової ради Компанії, що оформлене протоколом від 18.03.2016 № 2 та рішення Наглядової ради Компанії, оформлене протоколом від 28.03.2016 № 3.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.05.2016 порушено провадження у справі; призначено судовий розгляд на 26.05.2016.

У судовому засіданні 26.05.2016 представник позивача заявив клопотання про долучення документів до матеріалів справи; представники відповідача надали відзив на позовну заяву, в якому просили відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі; довідку про відсутність аналогічних спорів між сторонами і довідку про відкриті рахунки у банківських установах.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.05.2016 розгляд справи було відкладено на 09.06.2016 та витребувано документи.

09.06.2016 відповідач подав суду клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

09.06.2016 позивач подав суду клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У судовому засіданні 09.06.2016 було оголошено перерву до 14.06.2016, відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

10.06.2016 від публічного акціонерного товариства «Національний депозитарій України» надійшов лист на запит суду.

14.06.2016 відповідач подав суду клопотання про долучення документів та клопотання про здійснення фіксації судового процесу.

У судовому засіданні 14.06.2016 представник позивача заявив клопотання про долучення додаткових доказів, а саме документів, що стосуються кримінального провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.06.2016 розгляд справи було відкладено на 21.07.2016 та зобов'язано надати документи.

15.06.2016 позивач подав суду клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

21.07.2016 відповідач подав суду письмові пояснення та документи для долучення до матеріалів справи.

Представник позивача та ОСОБА_1 у судовому засідання 21.07.2016 надали пояснення по суті спору; позовні вимоги просили суд задовольнити.

Представники відповідача у судовому засіданні надали пояснення по суті спору; проти задоволення позовних вимог заперечили повністю.

У судовому засіданні 21.07.2016 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення, відповідно до статті 85 ГПК України.

Судом, у відповідності до вимог статті 811 ГПК України, складалися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи та на вимогу відповідача здійснювалося фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників сторін, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 є акціонером Компанії, що підтверджується інформаційною довідкою з реєстру власників цінних паперів від 15.01.2016 № 100500, відповідно до якої позивачу належить 12 735 147 цінних паперів.

Позивач вважає, що є підстави для визнання недійсними рішень Наглядової ради Компанії, які оформлені протоколами від 18.03.2016 № 2 та від 28.03.2016 № 3.

Пунктом 39 постанови пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 № 13 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» рішення наглядової ради товариства може бути оскаржено в судовому порядку акціонером (учасником) товариства шляхом пред'явлення позову про визнання його недійсним, якщо таке рішення не відповідає вимогам законодавства та порушує права чи законні інтереси учасника (акціонера) товариства. Відповідачем за таким позовом є товариство.

При вирішенні спорів, пов'язаних з порядком скликання і роботи наглядової ради товариства, визначенням правомочності її засідання, необхідно застосовувати положення установчих документів товариства. У випадку їх неврегульованості в установчих документах застосовується аналогія закону в частині норм, що регулюють відповідні питання скликання та проведення загальних зборів товариства (обов'язковість повідомлення усіх членів наглядової ради про проведення засідання, надання інформації з питань порядку денного, правомочність, порядок прийняття рішення).

Судом встановлено, що 18.03.2016 було проведено позачергове засідання Наглядової ради, оформлене протоколом №2 , у складі двох членів, а саме: ОСОБА_3 та ОСОБА_5

Так, на вказаному засіданні були прийняті такі рішення:

- про обрання голови та секретаря засідання Наглядової ради Товариства;

- про проведення аудиторської перевірки Товариства. Визначення аудитора, якому доручити проведення аудиту;

- про відсторонення Голови Правління Товариства від виконання його повноважень;

- про припинення повноважень Члена Правління - Першого заступника Голови Правління Товариства;

- про обрання Члена Правління - Першого заступника Голови Правління Товариства;

- про затвердження умов трудового договору, що укладатиметься з новопризначеним Першим заступником Голови Правління Товариства;

- про обрання особи, яка тимчасово здійснюватиме повноваження Голови Правління;

- виконання прийнятих рішень.

28.03.2016 було проведено засідання Наглядової ради, оформлене протоколом №3, та на якому були прийняті рішення з приводу скликання чергових загальних зборів акціонерів Компанії, визначення порядку денного, голови зборів і затвердження складу реєстраційної комісії.

У вказаному засіданні також взяли участь як члени Наглядової ради ОСОБА_3 та ОСОБА_5

Позивач вказує, що дізнався про спірні рішення, виходячи з такого:

- 22.03.2016 до офісу Компанії за адресою м. Київ, Солом'янський район, вул. Народного Ополчення 25, незаконно увірвалася група осіб приблизно в кількості 10 -15 чоловік спортивної статури;

- один громадянин з даної групи осіб представився ОСОБА_6 і повідомив, що він з 21.03.2016 є керівником Компанії та повідомив, що інші особи, які прибули з ним є працівниками охоронної фірми з якою начебто Товариство в його особі підписало 21.03.2016 договір, і дані особи будуть здійснювати охорону об'єктів, що належать Компанії;

- ОСОБА_7 вимагав від позивача передачі оригіналів установчих документів підприємства, печатки та інших документів фінансово-господарської діяльності Компанії;

- також ОСОБА_7 повідомив, що з 21.03.2016 Голова правління Товариства ОСОБА_1 відсторонений від виконання повноважень та надав витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 21.03.2016 №21797052;

- працівниками Товариства було викликано працівників поліції;

- після прибуття слідчо-оперативної групи Солом'янського району Головного управління Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_7 було надано для ознайомлення позивачу копію протоколу від 18.03.2016 № 2 позачергового засідання наглядової ради Компанії, на підставі якого було внесено зміни до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Підставами недійсності оспорюваних рішень позивач вважає те, що:

- у протоколах зазначено, що член Наглядової ради Товариства ОСОБА_8 на засідання Наглядової ради Товариства не з'явилася, про дату та час проведення засідання повідомлена належним чином, причина неявки невідома;

- проте, ОСОБА_9 не була належним чином повідомлена про засідання Наглядової ради.

Судом встановлено, що ОСОБА_8 була обрана на загальних зборах акціонерів Товариства в склад наглядової ради Компанії в 2015 році за поданням акціонера ОСОБА_1, якому належить 30% акцій від статутного капіталу Компанії.

За поданням іншого акціонера товариства з обмеженою відповідальністю «Апатит» (далі - ТОВ «Апатит»), якому належало 62-64 % акцій від статутного капіталу Товариства було делеговано двох представників до наглядової ради, а саме ОСОБА_3 та ОСОБА_5

Позивач вказує, що в січні місяці 2016 року на адресу Компанії надійшов лист та наказ від ТОВ «Апатит» в якому йшлося про те, що ТОВ «Апатит» в особі його директора ОСОБА_10, відкликає всі без винятку довіреності, що були видані представникам ТОВ «Апатит» на право представляти інтереси ТОВ «Апатит» в складі наглядової ради ПАТ «АК «Укртранс».

Позивач вважає, що оскільки довіреності відкликані, то у вказаних осіб відсутні підстави для участі у засіданнях наглядової ради.

Вказані доводи необґрунтовані, оскільки ТОВ «Апатит» як акціонер не вжив жодних заходів для зміни вказаних осіб як членів наглядової ради.

Так, статтею 57 Закону України «Про акціонерні товариства» (далі - Закон) передбачено, що загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів.

Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються:

1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні;

2) в разі неможливості виконання обов'язків члена наглядової ради за станом здоров'я;

3) в разі набрання законної сили вироком чи рішенням суду, яким його засуджено до покарання, що виключає можливість виконання обов'язків члена наглядової ради;

4) в разі смерті, визнання його недієздатним, обмежено дієздатним, безвісно відсутнім, померлим;

5) у разі отримання акціонерним товариством письмового повідомлення про заміну члена наглядової ради, який є представником акціонера.

У разі якщо незалежний директор протягом строку своїх повноважень перестає відповідати вимогам, визначеним пунктом 10 1 статті 2 цього Закону, він повинен скласти свої повноваження достроково шляхом подання відповідного письмового повідомлення товариству.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень, члена наглядової ради.

З припиненням повноважень члена наглядової ради одночасно припиняється дія договору (контракту), укладеного з ним.

У разі якщо обрання членів наглядової ради здійснювалося шляхом кумулятивного голосування, рішення загальних зборів про дострокове припинення повноважень може прийматися тільки стосовно всіх членів наглядової ради.

Суду не подано жодного документального підтвердження того, що ТОВ «Апатит» звертався у порядку статті 57 Закону до Компанії.

Що ж до повідомлення ОСОБА_9 про проведення засідання, то слід зазначити таке.

Частиною першою статті 32 Закону передбачено, що загальні збори є вищим органом акціонерного товариства.

До виключної компетенції загальних зборів належить обрання членів наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами наглядової ради (пункт 17 частини другої статті 33 Закону).

Статтею 55 Закону передбачено, що засідання наглядової ради скликаються за ініціативою голови наглядової ради або на вимогу члена наглядової ради.

Засідання наглядової ради також скликаються на вимогу ревізійної комісії, виконавчого органу чи його члена, інших осіб, визначених статутом акціонерного товариства, які беруть участь у засіданні наглядової ради.

На вимогу наглядової ради в її засіданні або в розгляді окремих питань порядку денного засідання беруть участь члени виконавчого органу та інші визначені нею особи в порядку, встановленому положенням про наглядову раду.

Засідання наглядової ради проводяться в міру необхідності з періодичністю, визначеною статутом, але не рідше одного разу на квартал.

Статут акціонерного товариства може передбачати порядок прийняття наглядовою радою рішення шляхом проведення заочного голосування (опитування).

У засіданні наглядової ради на її запрошення з правом дорадчого голосу можуть брати участь представники профспілкового або іншого уповноваженого трудовим колективом органу, який підписав колективний договір від імені трудового колективу.

Засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу.

У разі дострокового припинення повноважень одного чи кількох членів наглядової ради і до обрання всього складу наглядової ради засідання наглядової ради є правомочними для вирішення питань відповідно до її компетенції за умови, що кількість членів наглядової ради, повноваження яких є чинними, становить більше половини її складу.

На вимогу наглядової ради в її засіданні беруть участь члени виконавчого органу.

Рішення наглядової ради приймається простою більшістю голосів членів наглядової ради, які беруть участь у засіданні та мають право голосу, якщо для прийняття рішення статутом акціонерного товариства не встановлюється більша кількість голосів.

На засіданні наглядової ради кожний член наглядової ради має один голос.

Статутом товариства може передбачатися право вирішального голосу голови наглядової ради у разі рівного розподілу голосів членів наглядової ради під час прийняття рішень.

Протокол засідання наглядової ради оформлюється протягом п'яти днів після проведення засідання.

Засідання наглядової ради або розгляд окремого питання за її рішенням може фіксуватися технічними засобами.

Слід зазначити, що статутом Товариства, а саме підпунктом 8.3.7 пункту 8.3 передбачено, що засідання Наглядової ради скликаються за ініціативою Голови Наглядової ради або на вимогу члена Наглядової ради.

Порядок скликання передбачено, пунктами 9.3 - 9.7 положення Про Наглядову раду Товариства, затвердженого Загальним зборами акціонерів від 30.03.2011 (протокол № 18).

Так, вимога про скликання позачергового засідання Наглядової ради складається у письмовій формі і подається безпосередньо Товариству або відсилається листом на адресу Товариства на ім'я голови Наглядової ради.

У свою чергу, про скликання чергових або позачергових засідань Наглядової ради кожний член Наглядової ради повідомляється рекомендованим листом або шляхом вручення повідомлення особисто під розпис не пізніше як за 20 днів до дати проведення засідання.

ОСОБА_9 заперечувала щодо отримання повідомлення про позачергового засідання (18.03.2016), що підтверджується, зокрема протоколом допиту свідка від 23.04.2016.

На вимогу суду щодо надання доказів повідомлення ОСОБА_9 про проведення засідань Наглядової ради відповідач подав суду копію накладної DP 12523 Дніпро-кур'єр від 19.02.2016, з якої вбачається, що на адресу Товариства із зазначенням контактною особою ОСОБА_9 було надіслано:

- протокол від 23.11.2015 № 1 засідання Наглядової ради;

- контракт від 19.02.2016;

- договір від 19.02.2016;

- повідомлення про проведення позачергового засідання Наглядової ради Товариства від 19.02.2016.

Вказана накладна не є належним доказом повідомлення ОСОБА_9 про проведення позачергового засідання, з огляду на таке:

- положенням чітко встановлено, що повідомлення про засідання надсилається або рекомендованим листом або вручається особисто під розпис;

- накладна не є рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, а саме рекомендованого листа;

- у графі підпис отримувача розписалася невстановлена особа; так, вказано, що прийняв «Покладнєва», проте підпис не відповідає підпису, який наявний на першій сторінці паспорта ОСОБА_9.

Таким чином, судом встановлено, що було порушено порядок повідомлення членів Наглядової ради про проведення позачергового засідання; не подано доказів повідомлення про проведення позачергових та чергових засідань (18.03.2016 та 28.03.2016).

Оскільки порядок повідомлення було грубо порушено, то є підстави для визнання рішень, які були прийняті на вказаних засіданнях недійсними.

Що ж до посилань відповідача на відсутність у позивача законного інтересу у даному господарському спорі, то слід вказати таке.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «права», треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

В аспекті поставленого у конституційному поданні питання положення частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України треба розуміти так, що акціонер може захищати свої права та охоронювані законом інтереси шляхом звернення до суду у випадку їх порушення, оспорювання чи невизнання самим акціонерним товариством, учасником якого він є, органами чи іншими акціонерами цього товариства.

Порядок судового захисту порушених будь-ким, у тому числі й третіми особами, прав та охоронюваних законом інтересів акціонерного товариства, які не можуть вважатися тотожними простій сукупності індивідуальних охоронюваних законом інтересів його акціонерів, визначається законом.

Позивачем доведено наявність у нього законного інтересу у даному господарському спорі, оскільки саме ОСОБА_9 не було повідомлено про засідання Наглядової ради, яка була обрана за поданням ОСОБА_1

Інші доводи відповідача, викладені ним у відзиві, суд вважає непереконливими та такими, що не відповідають приписам чинного законодавства, спростовуються матеріалами та встановленими обставинами справи.

Відповідно до частини першої статті 33 ГПК України кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог чи заперечень.

Згідно з статтею 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до пункту 2.3 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» якщо стороною (або іншим учасником судового процесу) у вирішенні спору не подано суду в обґрунтування її вимог або заперечень належні і допустимі докази, в тому числі на вимогу суду, або якщо в разі неможливості самостійно надати докази нею не подавалося клопотання про витребування їх судом (частина перша статті 38 ГПК України), то розгляд справи господарським судом може здійснюватися виключно за наявними у справі доказами, і в такому разі у суду вищої інстанції відсутні підстави для скасування судового рішення з мотивів неповного з'ясування місцевим господарським судом обставин справи; крім того, неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, тягне за собою правові наслідки у вигляді залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 ГПК України.

Відповідач не подав суду належних та допустимих доказів, які б спростовували доводи позивача та підтверджували заперечення проти задоволення позовних вимог.

За таких обставин, позов визнається судом доведеним, обґрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню.

За приписами статті 49 ГПК України судові витрати зі справи слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 43, 49, 82 - 85 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними з моменту прийняття рішення Наглядової ради публічного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс» (01033, м. Київ, вул. Саксаганського, 83-А; ідентифікаційний код: 22890514), що оформлені протоколами від 18.03.2016 № 2 та від 28.03.2016 № 3.

3. Стягнути з публічного акціонерного товариства «Автомобільна компанія «Укртранс» (01033, м. Київ, вул. Саксаганського, 83-А; ідентифікаційний код: 22890514) з будь-якого рахунку, виявленого під час виконання даного рішення суду, на користь ОСОБА_1 (08162, АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки фізичної особи - платника податків: НОМЕР_1) 2 756 (дві тисячі сімсот п'ятдесят шість) грн. судового збору.

4. Після набрання рішенням законної сили видати відповідний наказ.

Відповідно до частини п'ятої статті 85 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня підписання повного рішення шляхом подачі апеляційної скарги до місцевого господарського суду.

Відповідно до статті 87 ГПК України повне рішення та ухвали надсилаються сторонам, прокурору, третім особам, які брали участь в судовому процесі, але не були присутні у судовому засіданні, рекомендованим листом з повідомленням про вручення не пізніше трьох днів з дня їх прийняття або за їх зверненням вручаються їм під розписку безпосередньо у суді.

Повне рішення складено 27.07.2016.

Суддя І.Д. Курдельчук