ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

19.07.16р. Справа № 904/5101/16

За позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (м. Дніпропетровськ)

до товариства з обмеженою відповідальністю «Приват-Фінансист» (м. Дніпропетровськ)

товариства з обмеженою відповідальністю «Соціальний комфорт» (м. Донецьк)

про стягнення заборгованості

Суддя: Татарчук В.О.

Секретар судового засідання: Білан О.В.

Представники:

від позивача: не з'явився

від відповідача-1: не з'явився

від відповідача-2: не з'явився

Суть спору:

Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернулось з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Приват-Фінансист» та товариства з обмеженою відповідальністю «Соціальний комфорт» про стягнення солідарно 20973грн заборгованість за кредитом, 16234,12грн проценти, 11086,38грн пеня, 3867,64грн комісія.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем-2 порушені зобовязання за договором банківського обслуговування від 09.02.2012 щодо своєчасного та повного повернення кредиту. Станом на 01.06.2016 заборгованість склала: 20973грн заборгованість за кредитом, 16234,12грн проценти, 11086,38грн пеня, 3867,64грн комісія. З урахуванням договору поруки № 20210DOKНS0EA від 11.08.2015 сума заборгованості підлягає стягненню з відповідачів солідарно.

08.07.2016 позивач звернувся із клопотанням про розгляд справи без участі його представника.

Відповідачі відзиви на позов не надали та не забезпечили явку представників у судове засідання. Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників відповідачів, які були належним чином повідомлені про час та місце судового засідання.

Так, згідно з матеріалами справи товариство з обмеженою відповідальністю «Приват-Фінансист» зареєстровано за адресою: 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, будинок 32.

Саме за вказаною адресою відповідача-1 надсилалися ухвали суду від 17.06.2016, 05.07.2016.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Соціальний комфорт» зареєстровано за адресою: 83062, АДРЕСА_1.

За змістом пункту 5 інформаційного листа Вищого господарського суду України № 01-06/1290/14 від 12.09.2014 «Про Закон України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв'язку з проведенням антитерористичної операції» у разі подання заяви (в т.ч. позовної) або скарги, стосовно якої ГПК передбачено обов'язкове надсилання її копії і копій доданих до неї документів іншим учасникам судового процесу, що знаходяться на території проведення АТО і на адресу яких у зв'язку з цим неможливо надіслати відповідні копії, господарський суд: приймає заяву (скаргу), про що виносить ухвалу; перевіряє неможливість надсилання копії заяви і доданих до неї документів іншому учасникові судового процесу, що знаходиться на території проведення АТО, шляхом ознайомлення з відповідними відомостями на офіційному сайті Українського державного підприємства поштового зв'язку «Укрпошта» в мережі Інтернет (http://www.ukrposhta.ua або http://www.ukrposhta.com); у разі необхідності покладає на заявника обовязок подати документ, яким підтверджується неможливість надсилання копії заяви і доданих до неї документів іншому учасникові судового процесу, що знаходиться на території проведення АТО.

За інформацією, розміщеною на офіційному веб-сайті Укрпошти, з 27 листопада 2014 Укрпошта припинила приймання поштових відправлень на/з територію(ї) Донецької та Луганської областей до/з населених пунктів, зокрема пересилання пошти не здійснюється в тому числі і до/з міста Донецьк.

Підпунктами 3 та 4 пункту 6 вказаного інформаційного листа Вищого господарського суду України передбачено, що учасник судового процесу, який знаходиться на території проведення АТО, вважатиметься належним чином повідомленим про час і місце засідання господарського суду. Якщо у господарського суду наявні достовірні (тобто документально підтверджені підприємством звязку) відомості або відомості з офіційного сайту Українського державного підприємства поштового зв'язку «Укрпошта» в мережі Інтернет про неможливість здійснення поштових відправлень до певних населених пунктів чи місцевостей, то суд не вчиняє дій, зазначених у підпунктах 1 і 2 цього пункту. У такому разі, а також у випадках, коли поштові відправлення учасникам судового процесу все ж було надіслано, але їх повернуто підприємством звязку через неможливість вручення, суд здійснює відповідне повідомлення шляхом надсилання телеграми, телефонограми, з використанням факсимільного зв'язку чи електронною поштою або з використанням інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення. У такому разі на примірнику переданого тексту, що залишається у матеріалах справи, зазначаються дата і година його передачі і прізвища та ініціали осіб, які передали і прийняли текст. У матеріалах справи мають міститися документи, що підтверджують отримання учасником судового процесу повідомлення (завірений судом витяг з журналу реєстрації телефонограм, журналу реєстрації електронних поштових відправлень тощо).

За неможливості здійснити повідомлення учасника судового процесу і в такий спосіб - інформація про час і місце судового засідання розміщується на сторінці відповідного суду (у розділі «Новини та події суду») офіційного веб-порталу «Судова влада в Україні» в мережі Інтернет (www.court.gov.ua/sudy/). У такому разі на роздрукованій сторінці з мережі Інтернет, на якій розміщено інформацію про час та місце засідання господарського суду, зазначаються дата розміщення інформації, прізвище та ініціали судді, у провадженні якого знаходиться відповідна справа, а також вчиняється його підпис.

Відповідно до абзацу другого пункту 6 зазначеного інформаційного листа Вищого господарського суду України, якщо господарським судом вжито відповідних заходів щодо повідомлення учасника судового процесу, який знаходиться на території проведення АТО, у суду вищої інстанції відсутні підстави для скасування прийнятого судового рішення з посиланням на пункт 2 частини третьої статті 104 або пункт 2 частини другої статті 11110 ГПК.

Згідно з наявною в матеріалах справи роздруківки зі сторінки господарського суду Дніпропетровської області на офіційному веб-порталі «Судова влада в Україні» в мережі Інтернет, відповідач-2 вважається належним чином повідомленим про час та місце розгляду даної справи.

Таким чином, судом вжиті належні заходи з повідомлення відповідача-2 про час та місце судового засідання і відсутність його представника у судовому засіданні не є перешкодою у розгляді справи.

В судовому засіданні 19.07.2016 оголошені вступна та резолютивна частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, суд

встановив:

09.02.2012 між публічним акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» (Банк) і товариством з обмеженою відповідальністю «Соціальний комфорт» (Клієнт) було підписано заяву про відкриття поточного рахунку та картку зі зразками підписів і відбитка печатки.

Згідно з вказаною заявою, відповідач приєднався до Умов та правил надання банківських послуг, Тарифів банку, що розміщені в мережі Інтернет на сайті http://www.privatbank.ua, http://www.client-bank.privatbank.ua, які разом із заявою складають договір банківського обслуговування від 09.02.2012 та взяв на себе зобовязання виконувати умови договору.

Відповідно до договору, відповідачу було встановлено кредитний ліміт, на поточний рахунок, в електронному вигляді через встановлені засоби електронного звязку банку і клієнта (системи клієнт-банк, Інтернет клієнт банк, sms повідомлення або інших), що визначено і врегульовано Умовами та правилами надання банківських послуг (далі Умови).

11.08.2015 між ТОВ «Приват-Фінансист» (Поручитель) і ПАТ КБ «Приватбанк» (Кредитор) був укладений договір поруки №20210DOKНS0EA. Предметом цього договору було надання поруки поручителем перед кредитором за виконання ТОВ «Соціальний комфорт» всіх своїх обовязків за договором від 09.02.2012 (п. 1 договору).

Пунктом 2 договору поруки встановлено, що поручитель відповідає перед кредитором за виконання обовязків за кредитним договором в тому ж розмірі, що і боржник включаючи сплату кредиту, процентів, нарахованих за користування кредитом, винагороди, штрафів, пені та інших платежів, відшкодування збитків, зазначених в кредитному договорі.

Суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги в частині стягнення з відповідачів солідарно 20973грн заборгованості за кредитом, 16234,12грн процентів, 3436,44грн комісії та відмовити в позові в частині стягнення 11086,38грн пені і 431,20грн - комісії з таких підстав.

Згідно з п. 3.2.1.1.16 Умов при укладанні договорів і угод, чи вчиненні інших дій, що свідчать про приєднання клієнта до «Умов і правил надання банківських послуг» (або у формі «Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки» або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк/Інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперовою або електронною інформацією, або/в будь-якій іншій формі), банк і клієнт допускають використання підписів клієнта у вигляді електронно-цифрового підпису та/або підтвердження через пароль, спрямований банком через верифікований номер телефону, який належить уповноваженій особі клієнта з правом «першого» підпису. Підписання договорів і угод таким чином прирівнюється до укладання договорів та угод у письмовій формі.

Стаття 3 Закону України «Про електронний цифровий підпис» визначає, що електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (печатки). Електронний підпис не може бути визнаний недійсним лише через те, що він має електронну форму.

Відповідно до ч. 2 ст. 639 Цивільного кодексу України, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Згідно з п. 3.2.1.1.1 Умов кредитний ліміт на поточний рахунок надається на поповнення обігових коштів та здійснення поточних платежів клієнта, в межах кредитного ліміту. Про розмір ліміту банк повідомляє клієнта на свій вибір або в письмовій формі, або через встановлені засоби електронного зв'язку банка та клієнта.

Кредит надається в обмін на зобов'язання клієнта щодо його повернення, сплати процентів та винагороди (п. 3.2.1.1.3 Умов).

Відповідно до частини 1 статті 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частинами 1 і 2 статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що:

- субєкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобовязання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобовязання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться;

- кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до п. 3.2.1.1.8 Умов проведення платежів клієнта у порядку обслуговування кредитного ліміту, проводиться банком протягом одного року з моменту підписання угоди про приєднання клієнта до «Умов і правил надання банківських послуг» (або у формі «Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки» або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк / Інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперовою або електронною інформацією, або в будь-якій іншій формі «Угода»).

Пунктом 3.2.1.1.6 Умов визначено, що ліміт може бути змінений банком в односторонньому порядку, передбаченому Умовами і правилами надання банківських послуг, у разі зниження надходжень грошових коштів на поточний рахунок або настання інших факторів, передбачених внутрішніми нормативними документами банку. Підписавши Угоду, клієнт висловлює свою згоду на те, що зміна ліміту проводиться банком в односторонньому порядку шляхом повідомлення клієнта на свій вибір або в письмовій формі, або через встановлені засоби електронного зв'язку банку і клієнта (системи клієнт-банк, Інтернет клієнт банк, sms - повідомлення або інших).

Обслуговування кредитного Ліміту на поточному рахунку Клієнта здійснюється з моменту подачі Клієнтом до Банку заяви на приєднання до «Умов та Правил надання банківських послуг» (або у формі «Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки» або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк / Інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперовій або електронною інформацією, або в будь-якій іншій формі) та/або з моменту надання Клієнтом розрахункових документів на використання коштів у рамках кредитної Ліміту в межах зазначених у них сум, і діє в обсязі перерахованих засобів до повного виконання зобов'язань сторонами (пункт 3.2.1.6.1 Умов).

Банк виконав належним чином зобовязання за договором, надавши відповідачу-2 кредитний ліміт в розмірі 48000грн.

Відповідно до розділу 3.2.1.4 Умов, за користування кредитом в період з дати виникнення дебетового сальдо на поточному рахунку клієнта при закритті банківського дня клієнт виплачує проценти, виходячи з процентної ставки, розмір якої залежить від строку користування кредитом (диференційована процентна ставка).

За період користування кредитом з моменту виникнення дебетового сальдо до дати обнулення дебетового сальдо в одну з дат з наступного 20-го до 25-го числа місяця (далі по тексту «період, в який дебетове сальдо підлягає обнулінню»), розрахунок процентів здійснюється за процентною ставкою в розмірі 0% річних від суми залишку непогашеної заборгованості.

При не обнуленні дебетового сальдо в одну з дат періоду, в якому дебетове сальдо підлягає обнуленню, протягом 90 днів з останньої дати періоду, в якому дебетове сальдо підлягало обнуленню, клієнт виплачує банку за користування кредитом проценти в розмірі 36% річних, починаючи з останньої дати періоду, в яку дебетове сальдо підлягало обнуленню.

У випадку непогашення кредиту протягом 90 днів з дати закінчення періоду, в якому дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 91-го дня після дати закінчення періоду, в якому дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов'язання клієнта щодо погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні клієнтом будь-якого з грошового зобов'язання клієнт сплачує банку відсотки за користування кредитом у розмірі 56% річних від суми залишку непогашеної заборгованості. У разі порушення клієнтом будь-якого з грошових зобов'язань і при реалізації права банку на встановлення іншого строку повернення кредиту, передбаченого Умовами і правилами надання Банківських послуг. Клієнт сплачує банку пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою порушення зобов'язань.

Під «непогашенням кредиту» мається на увазі не виникнення на поточному рахунку нульового дебетового сальдо при закритті банківського дня.

Розрахунок відсотків за користування кредитом проводиться щодня, починаючи з моменту утворення на поточному рахунку дебетового сальдо при закритті банківського дня, за кількість днів користування кредитними коштами, виходячи з 360 днів у році. Розрахунок відсотків проводиться до повного погашення заборгованості за кредитом, на суму залишку заборгованості за кредитом. День повернення кредиту в часовий інтервал нарахування відсотків не включається. Нарахування відсотків здійснюється в дату сплати.

При несплаті винагороди, відсотків у відповідні їм дати сплати, вони вважаються простроченими.

Пунктом 3.2.1.6.1 Умов визначено, що обслуговування кредитного Ліміту на поточному рахунку клієнта здійснюється з моменту подачі клієнтом до банку заяви на приєднання до «Умов та Правил надання банківських послуг» (або у формі «Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки» або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк / Інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперовою або електронною інформацією, або в будь-якій іншій формі) та / або з моменту надання клієнтом розрахункових документів на використання коштів у рамках кредитної Ліміту в межах зазначених у них сум, і діє в обсязі перерахованих засобів до повного виконання зобов'язань сторонами.

Відповідно до п. 3.2.1.2.3.4 Умов банк має право при порушенні клієнтом будь-якого із зобов'язань, передбаченого Умовами, змінити умови кредитування - вимагати від клієнта дострокового повернення кредиту, сплати відсотків за його користування, виконання інших зобов'язань за кредитом в повному обсязі.

Статтею 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, що передбачено ст. 611 ЦК України.

Відповідно до п. 3.2.1.5.1 Умов при порушенні клієнтом будь-якого із зобов'язань по сплаті відсотків за користування кредитом, передбачених Умовами п.п. 3.2.1.2.2.2, 3.2.1.4.1, 3.2.1.4.2, 3.2.1.4.3, термінів повернення кредиту, передбачених п.п. 3.2.1.1.8, 3.2.1.2.2.3, 3.2.1.2.3.4, винагороди, передбаченої п.п. 3.2.1.2.2, 3.2.1.4.4, 3.2.1.4.5, 3.2.1.4.6 клієнт сплачує банку за кожний випадок порушення пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла в період, за який сплачується пеня, (у % річних) від суми простроченого платежу за кожний день прострочення платежу. А в разі реалізації банком права на встановлення іншого строку повернення кредиту, клієнт сплачує банку пеню у розмірі, зазначеному в п. 3.2.1.4.1.3 від суми заборгованості за кожен день прострочення. Сплата пені здійснюється у гривні.

Відповідно до п. 3.2.1.5.4 Умов нарахування неустойки за кожний випадок порушення зобов'язань, передбаченої п. 3.2.1.5.1, 3.2.1.5.2, 3.2.1.5.3, здійснюється протягом 3 (трьох) років з дня, коли відповідне зобов'язання мало бути виконано клієнтом.

Невиконання відповідачем-2 зобовязань за договором призвело до виникнення заборгованості станом на 01.06.2016 у розмірі:

- 20973грн заборгованість за кредитом;

- 16234,12грн проценти;

- 3436,44грн - комісія.

Згідно зі ст. 553 ЦК України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов'язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов'язання боржником. Порукою може забезпечуватися виконання зобов'язання частково або у повному обсязі. Поручителем може бути одна особа або кілька осіб.

Відповідно до ст. 554 ЦК України у разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. Особи, які спільно дали поруку, відповідають перед кредитором солідарно, якщо інше не встановлено договором поруки.

В ході вирішення спору встановлений факт наявності заборгованості товариства з обмеженою відповідальністю «Соціальний комфорт» за договором від 09.02.2012 у вказаній сумі і з урахуванням договору поруки № 20210DOKНS0EA від 11.08.2015 спірна сума заборгованості підлягає стягненню з відповідачів солідарно.

Частиною 1 статті 543 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі солідарного обов'язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.

Таким чином, є правомірною вимога позивача щодо стягнення з відповідачів солідарно 20973грн заборгованості за кредитом, 16234,12грн процентів, 3436,44грн комісії.

Суд відмовляє в задоволенні позову в частині стягнення з відповідачів солідарно пені в сумі 11086,38грн.

Указом Президента України від 14.04.2014 № 405/2014 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» запроваджено антитерористичну операцію на території України.

Законом України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» визначений період проведення антитерористичної операції - час між датою набрання чинності Указом Президента України «Про введення в дію Рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14.04.2014 № 405/2014 та датою набрання чинності Указом Президента України «Про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України».

На час розгляду справи антитерористична операція триває.

Даний Закон визначає тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення.

Так, статтею 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» передбачено, що на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами та договорами позики з 14.04.2014 громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14.04.2014 з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території цих населених пунктів. Банки та інші фінансові установи зобов'язані скасувати зазначеним у статті 2 Закону особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції.

Пунктом 5 статті 11 «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону Кабінету Міністрів України у десятиденний строк з дня опублікування цього Закону доручено затвердити перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14.04.2014 № 405/2014, у період з 14.04.2014 до її закінчення.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України № 1053-р від 30.10.2014 був затверджений перелік населених пунктів, до якого включено м. Донецьк, де проводить свою господарську діяльність відповідач-2, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 05.11.2014 № 1079-р дію розпорядження Кабінету Міністрів України від 30.10.2014 № 1053-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція» зупинено.

В подальшому, 02.12.2015 Кабінетом Міністрів України також прийнято розпорядження № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України», згідно з яким вказані вище розпорядження Кабінету Міністрів України № 1053-р та № 1079-р втратили чинність.

До затвердженого переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, увійшло місто Донецьк, Донецької області.

Листом від 05.11.2014 № 18-112/64483 Національний банк України звернув увагу всіх банків про необхідність суворого і безумовного дотримання вимог Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» та повідомив, що невиконання законних вимог є підставою для застосування до порушників адекватних заходів впливу.

Відповідно до Спеціального витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців відповідач-2 зареєстрований за адресою: 83062, АДРЕСА_2.

Як було зазначено вище, позивачем заявлена до стягнення пеня за несвоєчасність виконання зобов'язань за договором за період з 01.12.2015 по 01.06.2016 в сумі 11086,38грн.

Враховуючи фактичні обставини справи, норми Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», пеня за несвоєчасність виконання грошових зобов'язань за кредитним договором, нарахована позивачем в період з 01.12.2015 по 01.06.2016, підпадає під дію мораторію, встановленого зазначеним вище Законом, що є підставою для відмови у стягненні такої пені.

Підставою для відмови в позові в частині стягнення комісії в сумі 431,20грн є наступні обставини.

Суд зазначає, що згідно з наданим позивачем розрахунком заборгованості за позовом, 24.12.2014 було зараховано 431,20грн в погашення пені, на яку розповсюджується дія мораторію.

Відповідно до п. 3.2.1.4.10 Умов, зобовязання, при реалізації Банком права на стягнення неустойки, виконуються в такій послідовності: кошти отримані від Клієнта, а також від інших уповноважених органів/осіб, для погашення заборгованості, насамперед направляється для відшкодування витрат/збитків Банку, згідно з п.п.3.2.1.2.2.16, 3.2.1.2.3.15, далі погашення неустойки згідно розділу 5 цього розділу «Умов та правил надання банківських послуг», далі простроченої винагороди, далі винагороди, далі прострочених відсотків, далі - відсотків, далі - простроченого кредиту, далі кредиту.

Враховуючи наведені положення договору та зважаючи на встановлені судом обставини стосовно дії мораторію на нарахування штрафних санкцій, 431,20грн були безпідставно зараховані позивачем в погашення пені. Фактично наведена сума повинна зараховуватись в погашення комісії.

На підставі викладеного, суд задовольняє позовні вимоги в частині стягнення з відповідачів солідарно 20973грн заборгованості за кредитом, 16234,12грн процентів, 3436,44грн комісії та відмовляє в позові в частині стягнення 11086,38грн пені і 431,20грн - комісії.

Керуючись ст.ст. 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Стягнути солідарно з товариства з обмеженою відповідальністю «Приват-Фінансист» (49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, будинок 32, ідентифікаційний код 35201640) та товариства з обмеженою відповідальністю «Соціальний комфорт» (83062, АДРЕСА_1, ідентифікаційний код 38035360) на користь публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» (49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 50, ідентифікаційний код 14360570) 20973грн заборгованості за кредитом, 16234,12грн процентів, 3436,44грн комісії, 1073,74грн витрат по сплаті судового збору.

Відмовити в задоволенні позову публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» в частині стягнення солідарно з товариства з обмеженою відповідальністю «Приват-Фінансист» та товариства з обмеженою відповідальністю «Соціальний комфорт» 11086,38грн пені і 431,20грн комісії.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його підписання.

Рішення суду може бути оскаржене протягом десяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпропетровського апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 25.07.2016.

Суддя В.О. Татарчук