ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"01" серпня 2016 р. Справа № 924/501/16

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Гладюка Ю. В., розглянувши матеріали справи

за позовом Кам'янець-Подільської місцевої прокуратури, м. Кам'янець - Подільський

до 1) виконавчого комітету Кам'янець-Подільської міської ради, м. Кам'янець-Подільський

до 2) малого приватного підприємства "Гала - тур", м. Кам'янець - Подільський

про визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Кам'янець-Подільської міської ради; визнання недійсним договору

за участю третьої особи 1), яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_1 екологічна інспекція у Хмельницькій області

за участю третьої особи 2), яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Департамент екології та природних ресурсів Хмельницької обласної державної адміністрації

за участю третьої особи 3), яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_1 управління охорони навколишнього природного середовища України в Хмельницькій області

за участю представників сторін:

від позивача - ОСОБА_2 прокурор відділу

від відповідача 1) - ОСОБА_3 за довіреністю

від відповідача 2) - ОСОБА_4 керівник

від третьої особи 1) - не зявився

від третьої особи 2) - не зявився

від третьої особи 3) - не зявився

встановив:

Прокурор у позовній заяві просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Кам'янець - Подільської міської ради № 306 від 11.03.2016 року "Про затвердження проекту договору на відновлення та благоустрій зони відпочинку в каньйоні річки Смотрич";

- визнати недійсним договір "Про відновлення та благоустрій зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні р. Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте", укладений 25.03.2016 року між виконавчим комітетом Кам'янець - Подільської міської ради та МПП "Гала - Тур".

Обгрунтовуючи позов прокурор стверджує, що Згідно ст.16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов'язком держави. Розвиток мережі територій та об'єктів природно-заповідного фонду України є одним з основних пріоритетів екологічної політики країни.

З метою збереження окремих унікальних природних утворень, що мають особливе природоохоронне, наукове, естетичне, пізнавальне і культурне значення у природному стані, відповідно ст. ст. 3, 9-1, 27, 28 Закону України „Про природно-заповідний фонд їх оголошують пам'ятками природи. На їх території забороняється будь-яка діяльність, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного їх стану. Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об'єктів, оголошених пам'ятками природи, беруть на себе зобов'язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

ОСОБА_5 Міністрів УРСР від 21.03.1984 року каньйон р. Смотрич, на відрізку від с. Цибулівка до с. Голосків включено до переліку пам'яток природи Республіканського значення, тобто визнано заповідним об'єктом, на який видано охоронне зобов'язання.

ОСОБА_5 Верховної ОСОБА_5 України „Про введення в дію Закону України „Про природно-заповідний фонд України від 16.06.1992 року державні заказники, пам'ятки природи, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, парки-пам'ятки садово-паркового мистецтва республіканського значення слід вважати відповідно заказниками, пам'ятками природи, ботанічними садами, дендрологічними парками, зоологічними парками, парками-пам'ятками садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення.

Відповідно до охоронного зобов'язання від 06.12.2012 № ППР-150-576 на даний об'єкт, на території пам'ятки природи загальнодержавного значення забороняється проведення господарської діяльності, яка може спричинити шкоду пам'ятці природи та порушити екологічну рівновагу; геологорозвідувальних робіт; здійснення господарської та іншої діяльності за декларативним принципом; будівництво капітальних споруд; будь-яке засмічення та забруднення території пам'ятки природи; знищення та пошкодження дерев, чагарників та трав'янистої рослинності; надання земельних ділянок під забудову.

Всі види спеціального використання природних ресурсів у межах пам'ятки природи здійснюються в межах ліміту на використання природних ресурсів у межах заповідного об'єкту.

Балансоутримувач - Департамент житлової політики доріг та інфраструктури Кам'янець-Подільської міської, правонаступником якого є Департамент житлово-комунального господарства Кам'янець-Подільської міської ради взяв під охорону вище названий заповідний об'єкт і зобов'язується зберігати його та дотримуватись екологічних вимог при використанні природних ресурсів згідно зі статтею 40 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища, згідно якої використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов'язкових екологічних вимог, однією з яких є збереження територій та об'єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні.

В охоронних зонах вказаного об'єкту не допускається будівництво промислових та інших об'єктів, мисливство, розвиток господарської діяльності, яка може призвести до негативного впливу на території та об'єкти природно-заповідного фонду. Оцінка такого впливу здійснюється на основі екологічної експертизи, що проводиться в порядку, встановленому законодавством України.

Крім того, з метою визначення та обґрунтування заходів щодо провадження відповідно до законодавства та вимог міжнародних договорів природоохоронної, науково-дослідної, рекреаційної, господарської діяльності, охорони, відтворення та використання природних комплексів та об'єктів, які передбачається здійснити протягом п'яти років, а також стратегії розвитку об'єкта природно-заповідного фонду на десять років розробляється проект організації території об'єкта природно-заповідного фонду (ч. 3 ст. 12 Закону України „Про природно-заповідний фонд України).

Разом з тим, відповідачем вказані вимоги законодавства порушено. Зокрема, 11.03.2016 виконавчим комітетом Кам'янець-Подільської міської ради прийнято рішення № 306 „Про затвердження проекту договору на відновлення та благоустрій зони відпочинку в каньйоні річки Смотрич, яким вирішено затвердити проект договору на відновлення та благоустрій зони відпочинку з міським пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич, на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів, з відновленням Садів де Вітте. Департамент житлово-комунального господарства зобов'язано забезпечити укладення договору з переможцем конкурсу МПП „ГАЛА-Тур.

На виконання вказаного рішення, 25.03.2016 між виконавчим комітетом Кам'янець-Подільської міської ради та МПП „Гала-Тур укладено та нотаріально посвідчено договір „Про відновлення та благоустрій зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні р. Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте. Згідно п.1.2 договору виконавець здійснює комплекс робіт по відновленню та благоустрою зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні р. Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте, з подальшим його пристосування для здійснення підприємницької діяльності. Відповідно п.2.2.2 договору виконавець зобов'язаний провести відновлення та благоустрій зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні р. Смотрич відповідно до Проекту, що додається до договору, протягом 5 років з дня його підписання.

Зазначене рішення прийняте всупереч вимог закону та підлягає скасуванню, а укладений на його підставі договір - визнанню недійсним, оскільки передбачені рішенням і договором заходи підлягають здійсненню у межах території об'єкта природно-заповідного фонду - каньйону р. Смотрич. При винесенні оскаржуваного рішення, визначенні переможця конкурсу та прийнятті рішення про укладення договору на проведення господарської діяльності, без відповідного вивчення можливого впливу проекту на стан охоронюваного об'єкту природного середовища, виконавчий комітет Кам'янець-Подільської міської ради порушив вимоги законодавства, охоронне зобов'язання та вийшов за межі своїх повноважень.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 13 Закону України „Про екологічну експертизу здійснення державної екологічної експертизи є обов'язковим для видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. Перелік видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, визначено постановою Кабінету Міністрів України № 808 від 28.08.2013. Згідно п. 30 вказаної постанови до таких об'єктів віднесено нове будівництво об'єктів, господарська діяльність (за винятком лісогосподарської) в охоронних зонах територій та об'єктів природно-заповідного фонду, на територіях, прилеглих до водоохоронних зон, прибережних захисних смуг водних об'єктів, зон санітарної охорони.

Проведення даних робіт суперечить також вимогам ст.28 Закону України „Про природно-заповідний фонд України, згідно якого на території пам'яток природи забороняється будь-яка діяльність, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного їх стану. Крім цього, навколо пам'ятки природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон виділена охоронна зона 20 м, в межах якої не допускається будівництво промислових та інших об'єктів, розвиток господарської діяльності, що може призвести до негативного впливу на територію пам'ятки. Оцінка впливу господарської діяльності в межах охоронної зони здійснюється на основі екологічної експертизи, яка не проводилась.

При прийнятті вказаного рішення та укладенні договору порушено також вимоги ст. 14 Закону України „Про природно-заповідний фонд України відповідно до якого з метою визначення та обґрунтування заходів щодо провадження рекреаційної, господарської діяльності, охорони, відтворення та використання природних комплексів та об'єктів, які передбачається здійснити протягом п'яти років, а також стратегії розвитку об'єкта природно-заповідного фонду на десять років розробляється проект організації території об'єкта природно заповідного фонду, який не розроблено.

Відповідно до п. «в» ч. 2 ст. 64 Закону України „Про природно-заповідний фонд України, організація на територіях та об'єктах природно-заповідного фонду, в їх охоронних зонах господарської діяльності без попереднього проведення екологічної експертизи або з порушенням її висновків є порушенням законодавства України про природно-заповідний фонд. Окрім цього, вказане рішення прийняте, а договір укладений всупереч вимог Закону України „Про благоустрій населених пунктів, згідно ст. 2, якого благоустрій населених пунктів передбачає збереження об'єктів загального користування, а також природних ландшафтів, інших природних комплексів і об'єктів; організацію належного утримання та раціонального використання територій, будівель, інженерних споруд та об'єктів рекреаційного, природоохоронного, оздоровчого, історико-культурного та іншого призначення.

Відповідно ст. 22 цього ж закону проектування, будівництво та реконструкція об'єктів комплексного благоустрою здійснюються на основі генерального плану населеного пункту. У той же час, відповідно до генерального плану м. Кам'янець-Подільського, територія на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів відноситься до зеленої зони - природно-заповідного фонду, в межах якої розміщення (створення, відтворення) об'єктів благоустрою не передбачено, що вказує на протиправність прийнятого виконкомом рішення та невідповідність вимогам закону укладеного договору.

На підставі викладеного, оскільки зміст спірного договору не відповідає вимогам законодавства, суперечить інтересам суспільства та держави, то згідно ст. 203, 215, ЦПК України він підлягає визнанню недійсним.

Здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства покладено на ОСОБА_1 екологічну інспекцію. Проте, відповідно до ст.20-2 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища та Положення про державну екологічну інспекцію, державна екологічна інспекція вправі звертатись до суду з позовом про стягнення завданих довкіллю збитків. Повноваження звертатись з позовами про визнання незаконними рішень органів місцевого самоврядування та укладених договорів ОСОБА_1 екологічні інспекції не надано.

Згідно із ст. 23 Закону України „Про прокуратуру представництво прокуратурою інтересів держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на їх захист, у випадках, передбачених законом.

Підставою такого представництва в суді є порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або у разі відсутності такого органу.

Враховуючи те, що у даному випадку відсутній орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, прокурор самостійно подає позов.

Представник відповідача виконкому в судовому засіданні і вказаний відповідач у письмовому відзиві проти позовних вимог заперечують, вказують наступне.

Стосовно підстав подання позову прокурором.

У позовній заяві позивачем зазначено, що позов подається прокурором з тих підстав, що ОСОБА_1 екологічна інспекція України, хоч і покликана здійснювати контроль за додержанням природоохоронного законодавства, проте в силу норм статті 20-2 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища та Положення про державну екологічну інспекцію, затвердженого указом Президента України від 13.04.2011 р. №454/2011, не наділена правом подавати позови про визнання незаконними рішень органів місцевого самоврядування та укладених договорів. Натомість інспекція вправі лише звертатись до суду із позовами про стягнення збитків.

Проте таке обґрунтування підстав подання прокурором позову прямо суперечить приписам Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища і Положення про державну екологічну інспекцію України.

Так, відповідно до п. «і» ч. 1 ст.20-2 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища до компетенції державної екологічної інспекції належить внесення в установленому законом порядку до органів місцевого самоврядування вимог про приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень у сфері охорони навколишнього природного середовища, використання, відтворення та хорони природних ресурсів.

П. «ї» ч. 1 ст.20-2 вказаного Закону надає інспекції право видавати в тому числі органам місцевого самоврядування приписи про зупинення дії відповідних рішень в галузі використання природних ресурсів, а відповідно до п. «й» ч.1 ст.20-2 вказаного Закону інспекція наділена правом вживати заходів досудового врегулювання спорів, а також виступати позивачем і відповідачем в судах.

Аналогічні повноваження інспекції передбачені і в Положенні про державну екологічну інспекцію України, затвердженому указом Президента України від 13.04.2011 р. №454/2011.

Таким чином, прокуратурою не обґрунтовано наявність підстав для звернення з даним позовом прокурором. Прокурором лише зазначено, що в даному випадку відсутній орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, що в силу наведених вище норм законодавства не відповідає дійсності та свідчить про безпідставність подання позову саме прокурором.

Стосовно суті позовних вимог.

Згідно з п 1.3 Інструкції „Щодо оформлення охоронних зобов'язань на території та об'єкти природно-заповідного фонду охоронним зобов'язанням оформляється передача під охорону території чи об'єкта природно-заповідного фонду з визначенням переліку зобов'язань щодо забезпечення додержання встановленого режиму охорони та збереження. А відповідно до п 3.2. до охоронного зобов'язання додаються завірені в установленому законодавством порядку уповноваженим органом копії картографічних оглядових матеріалів меж території, що передається під охорону.

При цьому, Охоронне зобов'язання під № ППР-150-576, яким передано під охорону геологічну пам'ятку природи загальнодержавного значення «Смотрицький каньйон» не містить будь-яких додатків. На звернення Департаменту житлово-комунального господарства до Департаменту екології та природних ресурсів з проханням вказати межі пам'ятки природи не надано жодних копій картографічних оглядових матеріалів меж території.

Відповідно до ч. 4 ст. 7 Закону України „Про природно-заповідний фонд України межі територій та об'єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об'єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об'єктів природно-заповідного фонду. Згідно з ч. 1 ст. 25 Закону України „Про землеустрій документація із землеустрою розробляється у вигляді схеми, проекту, робочого проекту або технічної документації. Пунктом в) ч. 2 цієї статті до видів документації із землеустрою віднесено проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об'єктів. Статтею 47 Закону України „Про землеустрій визначено мету розроблення таких проектів землеустрою, їх зміст, підстави розроблення та склад. Відповідно до ч. 6 цієї статті межі територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон встановлюються і по суходолу, і по водному простору. Згідно із ч. 7 цієї статті рішення про затвердження проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж таких територій одночасно є рішенням про встановлення їх меж.

Отже, чинним законодавством встановлено спосіб визначення меж територій та об'єктів природно-заповідного фонду України їх межі встановлюються за проектами землеустрою.

Станом на сьогодні проект землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природо-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об'єктів річки Смотрич (в межах міста Кам'янець-Подільський) відсутній.

Очевидно, що встановлений законом правовий режим будь-якого просторового об'єкта немає ніякого значення, якщо не визначено межі цього об'єкта.

Оскільки, межі геологічної пам'ятки природи загальнодержавного значення «Смотрицький каньйон» не встановлені в натурі, тому формально не можна довести, що проведення робіт по відновленню та благоустрою зони відпочинку буде відбуватись саме на його території.

Представник МПП „Гала Тур в судовому засіданні та названий відповідач у письмовому відзиві позов не визнають, вказують наступне.

В обгрунтування своїх доводів, позивач посилається на положення Закону України „Про природно - заповідний фонд України та на Закон України „Про екологічну експертизу. ОСОБА_6 встановлено, що на території пам'яток природи забороняється будь-яка діяльність, що загрожує їх збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного їх стану.

Отже, виходячи зі змісту положень вищезазначених законів, незаконною та такою що суперечить інтересам держави та суспільства визнається діяльність на території пам'яток природи що загрожує їх збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного їх стану.

Таким чином, необхідно встановити на підставі належних та допустимих доказів, що відповідач - МПП „ГАЛА-ТУР відповідно до умов договору, який визнається недійсним, буде здійснювати або здійснює діяльність, яка:

- загрожує збереженню або призводить до деградації пам'яток природи,

- змінює первісний стан пам'яток природи.

Жодних доказів із посиланням на відповідні положення договору, що такий договір суперечить вимогам закону позивачем не наведено.

Зокрема, відповідно до п. 1.2 договору від 25.03.2016 року передбачено, що виконавець (МПП „ГАЛА-ТУР) здійснює комплекс робіт по відновленню та благоустрою зони відпочинку з пляжем водною станцією в каньйоні р. Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте, з подальшим його пристосуванням для здійснення підприємницької діяльності, пов'язаної з організацією дозвілля на відновленому Об'єкті, згідно з Проектом відновленя та благоустрою.

Отже, виходячи із предмету договору, встановленого у п. 1.2, виконавцеві не надано права проведення господарської діяльності, та діяльності, яка загрожує збереженню або призводить до деградації пам'яток природи або змінює первісний стан пам'яток природи, на що посилається прокурор в обґрунтування своїх доводів.

Договором передбачено лише проведення робіт по відновленню та благоустрою даної території на підставі Проекту відновлення та благоустрою, без здійснення підприємницької діяльності та зведеня капітальних споруд.

Надані прокурором графічні матеріали не можуть вважатись проектом, а є лише ескізними пропозиціями для проведення конкурсу, які можуть слугувати виключно для вихідних даних для проектування Проекту відновлення та благоустрою, і аж ніяк не проектом. Під час розроблення проекту зазначені ескізні пропозиції можуть бути враховані проектною організацією, або змінені, якщо того вимагає законодавство та правила проектування.

Статтею 3 Господарського кодексу України визначено, що під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб'єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію Продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб'єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

Таким чином, прокурором необґрунтовано заявлено що спірний договір передбачає здійснення господарської діяльності в межах памятки природи, оскільки положення договору не містять ознак господарської діяльності.

Для прийняття рішення зі спору необхідно встановлювати, у чому конкретно мета укладення спірного договору суперечить інтересам держави.

Наявність такого наміру у сторін (сторони) означає, що вони (вона), виходячи з обставин справи, усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність укладення договору і суперечність його мети інтересам держави і суспільства та прагнули або свідомо допускали настання протиправних наслідків. Намір юридичної особи визначається як намір тієї посадової або іншої фізичної особи, яка підписала договір, маючи на це належні повноваження. За відсутності останніх наявність наміру у юридичної особи не може вважатися встановленою.

Крім того, п. 2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 29.05.13 №11 "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними" передбачено, що вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Отже, до предмету доказування входить відповідність договору від 25.03.2016 року вимогам законодавства на момент його вчинення.

Водночас, в позовній заяві керівником місцевої прокуратури не наведено жодної обставини, з якою закон пов'язує недійсність спірного договору, та не доведено належними та допустимими доказами, яким чином спірний договір порушує права чи охоронювані інтереси держави.

Оскільки, оспорюваний договір укладений в межах повноважень, наданих органу місцевого самоврядування, позивачем не доведено, що сторонами договору недодержано в момент вчинення правочину (договору) вимог, які встановлені ч.ч. 1. 3, 5, 6 ст. 203 Цивільного кодексу України, то відповідно підстави для визнання недійсним договору оренди земельної ділянки відсутні.

Те ж саме стосується оспорюваного рішення виконавчого комітету Кам'янець- Подільської міської ради № 306 від 11.03.2016 року

Представник Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області у судовому засіданні та в письмових поясненнях позов підтримує. Вказує, що згідно статей 13, 14 Конституції України - земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Статтею 20-4 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища до компетенції обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій у сфері охорони навколишнього природного середовища належить:

- забезпечення реалізації державної політики у сфері заповідної справи, формування, збереження та використання екологічної мережі, здійснення управління та регулювання у сфері охорони і використання територій та об'єктів природно-заповідного фонду України на відповідній території;

- участь у розробленні стандартів щодо регулювання використання природних ресурсів і охорони навколишнього природного середовища від забруднення та інших шкідливих впливів;

- проведення державної екологічної експертизи;

Відповідно до статті 7 Закону України „Про природно-заповідний фонд України на використання земельної ділянки або її частини в межах природно - заповідного фонду може бути встановлено обмеження (обтяження) в обсязі передбаченому законом або договором. Статтею 111 Земельного Кодексу України закріплено перелік обмежень (обтяжень) на використання земельних ділянок. Обтяження прав на земельну ділянку встановлюється законом або актом уповноваженого на це органу державної влади, посадової особи, або договором шляхом встановлення заборони на користування та/або розпорядження, у тому числі шляхом її відчуження.

Законом, прийнятими відповідно до нього нормативно-правовими актами договором, рішенням суду можуть бути встановлені такі обмеження у використанні земель - умови додержання природоохоронних вимог, або виконання визначених робіт.

Обмеження у використанні земель (крім обмежень, безпосередньо встановлених законом та прийнятими відповідно до них нормативно-правових актів) підлягають державній реєстрації в державному земельному кадастрі у порядку, встановленому законом, і є чинними з моменту державної реєстрації.

Україна з підписанням Угоди про асоціацію з Європейським Союзом поставила собі за мету активно втілити усі європейські стандарти та підходи сталого збереження природних ресурсів європейських країн. Одним із так підходів є створення Всеєвропейської екологічної мережі, яка охоплює країни Західної, Центральної та Східної Європи, з метою реалізації положень Пан'європейської Стратегії збереження біологічного та ландшафтного різноманіття. Кожна національна екологічна мережа має бути обов'язковою ланкою природної системи Європи, що поєднує в єдину ціль всі концепції системи охорони природних комплексів. Правовою підставою визначення природних ядер Всеєвропейської екологічної мережі стали дві директиві Європейського Союзу: щодо збереження диких птахів та щодо збереження природних середовищ існування дикої флори та фауни.

ОСОБА_5 Кабінету Міністрів України від 6 серпня 2014 р. № 385 затверджено „ОСОБА_1 стратегію регіонального розвитку на період до 2020 року, якою передбачено збільшення площі заповідності Хмельницької області до 20% шляхом створення нових об'єктів природно-заповідного фонду та інтегральної системи збереження біологічного та ландшафтного різноманіття - регіональної екологічної мережі з подальшим раціональним використанням природних ресурсів територій та об'єктів природно-заповідного фонду.

Законом України "Про екологічну мережу", Загальнодержавною програмою формування Національної екологічної мережі України на 2000 - 2015 роки та розпорядженням Кабінету Міністрів України № 577-р від 25.02.2011 „Про затвердження Національного плану дій з охорони навколишньої природного середовища на 2011-2015 передбачено розроблення схеми Національної екологічної мережі України та регіональної екологічної мережі Хмельницької області. Відповідно до Комплексної програми охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області на 2011-2015 роки, одним із пріоритетних завдань є формування регіональної екологічної мережі.

Основу екологічної мережі складають природні ядра та екологічні коридори, в яких концентруються особливо цінні природні ландшафти та угруповання. Одним із важливим елементів екологічної мережі є національне природне ядро „Подільськотовтринське, яке включає у себе територію національного природного парку „Подільські Товтри.

Спірне рішення та договір стосуються земельної ділянки розташованої в межах проектованого національного природного ядра „Подільськотовтринське, яке має особливу цінність не тільки на національному, а й на міжнародному рівні. Більшість територій природного ядра критично оцінені вченими та фахівцями у галузі охорони біорізноманіття на наявність рідкісних видів та угруповань та запропоновані до подальшого заповідання та більш суворої охорони на якісно новому рівні з урахуванням європейського досвіду.

У каньйоні річки Смотрич від південної околиці с. Голосків до дамби в с. Цибулівка розташований заповідний об'єкт - геологічна пам'ятка природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон площею 80 га, що оголошена постановою ОСОБА_5 Міністрів Української РСР від 21.03.1984 року № 13.

Заповідний об'єкт створений з метою збереження природних відслонень силурійських вапняків та місця зростання шиверекії подільської, ковили волосистої (Червона книга України) та входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою частиною світової системи природних територій та об'єктів, що перебувають під особливою охороною.

Відповідно до охоронного зобов'язання від 06.12.2012 року № ППР-150-576 заповідний об'єкт - геологічну пам'ятку природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон, площею 49 га, передано під охорону землекористувачу - Департаменту житлової політики, доріг та інфраструктури Кам'янець-Подільської міської ради.

Землекористувач зобов'язується зберігати заповідний об'єкт та дотримуватись екологічних умов при використанні природних ресурсів згідно з статтею 40 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища, а також провести відмежування заповідного об'єкту в натурі оформити його природоохоронною наочністю, нанести на планово-картографічні матеріали.

Статтею 27 Закону України „Про природно-заповідний фонд України передбачено, що пам'ятками природи оголошуються окремі унікальні природні утворення, що мають особливе природоохоронне, наукове, естетичне, пізнавальне і культурне значення, з метою збереження їх у природному стані.

Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об'єктів, оголошених пам'ятками природи, беруть на себе зобов'язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Відповідно до статті 12 Закону управління територіями та об'єктами природно-заповідного фонду здійснюється відповідно до положень про території та об'єкти природно-заповідного фонду та проектів організації територій та об'єктів природно-заповідного фонду.

З метою визначення та обґрунтування заходів щодо провадження відповідно до законодавства та вимог міжнародних договорів природоохоронної, науково-дослідної, рекреаційної, господарської діяльності, охорони, відтворення та використання природних комплексів та об'єктів, які передбачається здійснити протягом п'яти років, а також стратегії розвитку об'єкта природно-заповідного фонду на десять років розробляється проект організації території об'єкта природно-заповідного фонду.

Статтею 28 Закону передбачено, що на території пам'яток природи забороняється будь-яка діяльність, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни їх первісного стану. Тобто проведення на території пам'яток природи господарської діяльності, що призводить до порушення екологічної рівноваги та природного стану пам'яток природи є незаконною.

Також навколо геологічної пам'ятки природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон виділена охоронна зона 20 м, в межах якої не допускається будівництво промислових та інших об'єктів, розвиток господарської діяльності, яка може призвести до негативного впливу на територію Пам'ятки. Оцінка впливу господарської діяльності в межах охоронної зони Пам'ятки природи здійснюється на основі екологічної експертизи, котра проводиться в порядку, встановленому законодавством України.

Відповідно до Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні до відання виконавчих органів міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення. З метою здійснення належного режиму охорони та утримання заповідного об'єкту необхідно розробити та затвердити згідно чинного законодавства проект організації території Пам'ятки природи.

Департамент екології та природних ресурсів Хмельницької обласної державної адміністрації свого представника в судове засідання не направив, надіслав письмові пояснення, де сказано, що в каньйоні р. Смотрич від південної околиці с. Голосків до дамби в с. Цибулівка розташований заповідний обєкт - геологічна памятка природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон, що оголошено постановою ОСОБА_5 Міністрів Української РСР від 21.03.1984 р.

Даний обєкт передано під охорону землекористувачу Департаменту житлової політики, доріг та інфраструктури Камянець Подільської міськради. Землекористувач зобовязаний провести відмежування обєкту, оформити його природоохоронною наочністю, нанести на планово картографічні матеріали.

За Законом „Про природно заповідний фонд України на території памяток природи забороняється будь яка діяльність, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного їх стану.

Навколо геологічної памятки природи „Смотрицький каньйон виділена охоронна зона 20 м, в межах якої не допускається будівництво промислових та інших обєктів, розвиток господарської діяльності, що може призвести до негативного впливу на памятку. Оцінка впливу господарської діяльності здійснюється на основі екологічної експертизи.

ОСОБА_1 управління охорони навколишнього природного середовища свого представника в судове засідання не направило, надіслало повідомлення відносно того, що діяльність управління припинено. На даний час функціонує комісія з проведення ліквідації, що працює на громадських засадах, надання будь якої інформації чи документів з приводу заявленого позову не входить в компетенцію комісії.

Матеріалами справи встановлено.

В силу охоронного зобовязання № ППР - 150 576 від 28 грудня 2012 року Департамент житлової політики доріг та інфраструктури Камянець Подільської міської ради бере під охорону заповідний обєкт геологічну памятку природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон, площею 49 га., оголошену постановою ОСОБА_5 міністрів Української РСР від 21 березня 1984 року № 13 з метою збереження природних відслонень силурійських вапняків та місця зростання шиверекії подільської, ковили волосистої (Червона книга України). Землекористувач зобовязується зберігати зазначений обєкт та дотримуватись екологічних вимог при використанні природних ресурсів, а також провести відмежування заповідного обєкту в натурі, оформити його природоохоронною наочністю.

4 лютого 2016 року виконкомом Камянець Подільської міської ради прийнято рішення № 126, яким оголошено конкурс на відновлення та благоустрій зони відпочинку з міським пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте; затверджено конкурсну пропозицію, умови і порядок проведення конкурсу, склад конкурсної комісії.

Відповідно акту № 13 обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню від 11 лютого 2016 року (комісія призначена за розпорядженням міського голови) комісія оглянула зелені насадження за адресою: каньйон р. Смотрич на відрізку від кладки під Новопланівським мостом до шлюзів. В ході обстеження каньйону виявлено, що самостійні дерева руйнують заповідний обєкт геологічну памятку природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон. З метою збереження природних відслонень силурійських вапняків та зростання шиверекії подільської, ковили волосистої дозволено провести видалення самостійних дерев не більше як 5 см. на площі 5, 0107 га та дерев відповідно до переліку.

З протоколу проведення конкурсу на відновлення та благоустрій зони відпочинку з міським пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте від 23 лютого 2016 року переможцем конкурсу визначено МПП „Гала - Тур.

11 березня 2016 року виконкомом Камянець Подільської міської ради прийнято рішення „Про затвердження проекту договору на відновлення та благоустрій зони відпочинку в каньйоні річки Смотрич № 306, в силу якого затверджено проект договору на відновлення та благоустрій зони відпочинку з міським пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Віте. Департамент ЖКГ зобовязано забезпечити укладення договору з переможцем конкурсу МПП „Гала Тур й нотаріального його посвідчення.

23 березня 2016 року Камянець Подільським міським головою прийнято розпорядження № 155 р, яким зобовязано звернутись до НПП „Подільські Товтри та „Камянець Подільського національного університету імені ОСОБА_7 з проханням провести дослідження та визначити наявність або відсутність негативного, руйнівного впливу на денний вихід силурійських вапняків та цілісність сходів лісопаркових кореневих систем дерев у каньйоні р. Смотрич від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів. До надання відповідних висновків та результатів досліджень НПП „Подільські Товтри та „Камянець Подільського національного університету імені ОСОБА_7 зупинити проведення будь яких робіт, повязаних з благоустроєм та видаленням зелених насаджень у каньйоні річки Смотрич від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів.

25 березня 2016 року між виконкомом Камянець Подільської міської ради (замовник) і МПП „Гала тур (виконавець) укладено договір про відновлення та благоустрій зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте, яким виконавець, відповідно до рішення конкурсної комісії, оформленого протоколом № 1 від 23.02.2016 року набуває право на відновлення та благоустрій зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Віте.

Виконавець здійснює комплекс робіт по відновленню та благоустрою зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте з подальшим його пристосуванням під здійснення підприємницької діяльності, повязаної з організацією дозвілля на відновленому обєкті, згідно з Проектом відновлення та благоустрою.

Договір нотаріально посвідчений і зареєстрований в реєстрі під номером 207.

Згідно акту обстеження від 30 березня 2016 року ОСОБА_1 екологічною інспекцією здійснено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства на території Камянець Подільської міської ради заповідного обєкта геологічної памятки природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон, в ході якої встановлено факт видалення дерев, який зафіксовано в польовій переліковій відомості.

30.03.2016 року державними інспекторами з ОНПС у Хмельницькій області оформлено польову перелікову відомість зрізаних дерев на території обєкта природо заповідного фонду геологічної памятки природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон породи верба (вказано кількість) і наведено про знищення природного підросту та самосіву дерев віком приблизно від 6 до 10 років.

В справу надано розрахунок шкоди, завданої порушенням законодавства про природно заповідний фонд внаслідок незаконної рубки чи пошкодження дерев та рослин, що мають здеревяніле стебло, до ступеня припинення і неприпинення росту в геологічній памятці природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон, розташований від околиці с. Голосків до дамби с. Цибулівка. Основа розрахунку польова перелікова відомість від 30 березня 2016 року.

Згідно пояснень, наданих Департаментом екології та природних ресурсів № 05/2 2011 від 28.04.2016 року:

- у каньйоні р. Смотрич від південної околиці с. Голосків до дамби в с. Цибулівка розташований заповідний обєкт - геологічна памятка природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон площею 80 га, що оголошена постановою ради Міністрів РСР від 21.03.1984 року;

- з метою визначення та обґрунтування заходів щодо провадження відповідно до законодавства та вимог міжнародних договорів природоохоронної, науково дослідної, рекреативної, господарської діяльності, охорони, відтворення та використання природних комплексів та обєктів, які передбачається здійснити протягом пяти років, а також стратегії розвитку обєкта природно заповідного фонду на десять років розробляється проект організації території обєкта природно заповідного фонду;

- навколо геологічної памятки природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон виділена охоронна зона 20м., в межах якої не допускається будівництво промислових та інших обєктів, розвиток господарської діяльності, яка може призвести до негативного впливу на територію памятки. Оцінка впливу господарської діяльності в межах охоронної зони памятки природи здійснюється на основі екологічної експертизи, що проводиться в порядку, встановленому законом;

- для забезпечення належного режиму охорони та утримання заповідного обєкту повинен бути розроблений та затверджений згідно чинного законодавства проект організації території памятки природи.

Заслухавши пояснення представників сторін, прокурора і третіх осіб, дослідивши подані докази та давши їм оцінку в сукупності, судом враховується таке.

Як вбачається з доданих матеріалів між виконкомом Камянець Подільської міської ради та МПП „Гала Тур укладено договір про відновлення та благоустрій зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте, яким виконавець, відповідно до рішення конкурсної комісії, оформленого протоколом № 1 від 23.02.2016 року набуває право на відновлення та благоустрій зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Віте.

Договір укладено на підставі рішення виконкому Камянець - Подільської міської ради № 306 від 11 березня 2016 року.

Як вбачається з акту обстеження від 30 березня 2016 року (держекоінспекції у Хмельницькій області), листа Департаменту екології та природних ресурсів від 28 квітня 2016 року та охоронного зобовязання від 28 грудня 2012 року обєкт у каньйоні р. Смотрич від південної околиці с. Голосків до дамби в с. Цибулівка „Смотрицький каньйон є заповідним обєктом геологічною памяткою природи загальнодержавного значення, площею 80 га, що оголошено постановою ОСОБА_5 Міністрів Української РСР від 21 березня 1984 року № 13. Обєкт входить до складу природно заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою частиною світової системи природних територій та обєктів що перебувають під особливою охороною. В силу охоронного зобовязання обєкт передається під охорону Департаменту житлової політики доріг та інфраструктури Камянець Подільської міської ради (правонаступник Департамент Житлово комунального господарства Камянець Подільської міської ради), з метою збереження природних відслонень силурійських вапняків та місця зростання шиверекії подільської, ковили волосистої (Червона книга України).

Статтею 7 ЗУ „Про природно-заповідний фонд України визначено, що землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об'єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об'єктів природно-заповідного фонду.

Таким чином, каньйон річки Смотрич від південної околиці с. Голосків до дамби в с. Цибулівка, згідно постанови ОСОБА_5 Міністрів Української РСР від 21 березня 1984 року № 13 є заповідним обєктом геологічною памяткою природи загальнодержавного значення, входить до складу природно заповідного фонду України.

В силу спірних договору та рішення комплекс робіт по відновленню та благоустрою зони відпочинку з пляжем та водною станцією з відновленням Садів де Віте (п. 1.2. договору), які має здійснити МПП „Гала Тур відбуватимуться в каньйоні р. Смотрич (п. 1.1., 1.2. договору, п. 1 рішення) від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів, тобто на території, яка географічно, по каньйону (руслу) р. Смотрич входить в зону - між південною околицею с. Голосків до дамби в с. Цибулівка. В свою чергу, територія від с. Голосків до дамби в с. Цибулівка, як зазначено вище відноситься до природно заповідного фонду України.

Комплекс робіт, які МПП „Гала Тур має здійснити за договором мають відбуватися в межах території природно заповідного фонду. При цьому, доводи відповідачів про відсутність меж заповідної зони не враховуються при розгляді справи, оскільки крайні точки по довжині заповідної зони вказані у постанові ОСОБА_5 міністрів РСР № 13 (від околиць с. Голосків до дамби в с. Цибулівка), а ширина заповідної зони в даному випадку охоплюється географічним поняттям каньйон (русло річки). Територія ж, виділена для діяльності відповідача також має вищевказані географічні та визначені договором (від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів) рамки, які географічно є частиною природно заповідного фонду. Таким чином, враховуючи наведене, виділена МПП „Гала Тур земельна ділянка для проведення відновлювальних робіт, навіть за умови відсутності встановлених схематичних меж заповідника, є частиною території, визначеної постановою ОСОБА_5 Міністрів РСР № 13 як заповідна.

При цьому судом відмічається, що невиконання Департаментом житлової політики доріг та інфраструктури Камянець-Подільської міської ради приписів охоронного зобовязання в частині відмежування заповідного обєкту в натурі з нанесенням на планово-картографічні матеріали та оформлення його природоохоронною наочністю не може використовуватись відповідачами, як правовий механізм для організації використання заповідного обєкту.

За ст. 7 ЗУ „Про природно заповідний фонд України на землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об'єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням.

Як вбачається з листа Департаменту екології та природних ресурсів від 28 квітня 2016 року та охоронного зобовязання від 28 грудня 2012 року обєкт у каньйоні р. Смотрич від південної околиці с. Голосків до дамби в с. Цибулівка „Смотрицький каньйон є геологічною памяткою природи загальнодержавного значення.

В силу ст. ст. 27, 28 ЗУ „Про природно заповідний фонд України пам'ятками природи оголошуються окремі унікальні природні утворення, що мають особливе природоохоронне, наукове, естетичне, пізнавальне і культурне значення, з метою збереження їх у природному стані.

На території пам'яток природи забороняється будь-яка діяльність, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного їх стану.

В силу охоронного зобовязання № ППР - 150 576 від 28 грудня 2012 року Департамент житлової політики доріг та інфраструктури Камянець Подільської міської ради бере під охорону заповідний обєкт геологічну памятку природи загальнодержавного значення „Смотрицький каньйон, оголошену постановою ОСОБА_5 міністрів Української РСР від 21 березня 1984 року № 13 з метою збереження природних відслонень силурійських вапняків та місця зростання шиверекії подільської, ковили волосистої (Червона книга України). Охоронна зона виділена у 20 м., в межах якої не допускається будівництво промислових та інших обєктів, розвиток господарської діяльності, яка може призвести до негативного впливу на територію памятки.

Обєкт, згідно охоронного зобовязання розташований каньйон р. Смотрич від південної околиці с. Голосків до дамби в с. Цибулівка. Тобто, під охорону взято, в тому числі землі, на яких МПП „ Гала Тур здійснює облаштування території за спірним договором.

За ст. 39 Закону України „Про природно заповідний фонд України для забезпечення необхідного режиму охорони природних комплексів та об'єктів природних заповідників, запобігання негативному впливу господарської діяльності на прилеглих до них територіях установлюються охоронні зони.

В охоронних зонах не допускається будівництво промислових та інших об'єктів, мисливство, розвиток господарської діяльності, яка може призвести до негативного впливу на території та об'єкти природно-заповідного фонду. Оцінка такого впливу здійснюється на основі екологічної експертизи, що проводиться в порядку, встановленому законодавством України (ст. 40).

За спірним договором МПП „Гала Тур здійснює комплекс робіт по відновленню та благоустрою зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Віте з подальшим його пристосуванням під здійснення підприємницької діяльності, повязаної з організацією дозвілля на відновленому обєкті, згідно з Проектом відновлення та благоустрою.

Зі змісту вказаного положення договору, діяльність МПП „Гала Тур спрямована саме на розвиток підприємницької діяльності (подальше пристосування під здійснення підприємницької діяльності), що за вищевказаною ст. 40 Закону України „Про природно заповідний фонд України потребує оцінки її впливу на територію і обєкти природно заповідного фонду. Оцінка ж впливу здійснюється на підставі екологічної експертизи.

Доводи відповідача про те, що дії останнього по спірному договору не передбачають господарської діяльності, оскільки не мають вартісного вираження не приймаються до уваги, оскільки спірний договір за своїм змістом є господарський, а господарська діяльність, за ст. 3 ГК України (ч. 2) може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

Відповідно ст. 4 Закону України „Про екологічну експертизу метою екологічної експертизи є запобігання негативному впливу антропогенної діяльності на стан навколишнього природного середовища та здоров'я людей, а також оцінка ступеня екологічної безпеки господарської діяльності та екологічної ситуації на окремих територіях і об'єктах.

Ч. 3 ст. 13 цього Закону обумовлює - здійснення державної екологічної експертизи є обов'язковим для видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. Перелік видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, і центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров'я.

В силу п. 30 постанови КМУ від 28 серпня 2013 р. № 808 „Про затвердження переліку видів діяльності та обєктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку нове будівництво обєктів, господарська діяльність (за винятком лісогосподарської) в охоронних зонах територій та обєктів природно-заповідного фонду, на територіях, прилеглих до водоохоронних зон, прибережних захисних смуг водних обєктів, зон санітарної охорони є діяльністю, яка становить підвищену екологічну небезпеку.

Враховуючи, що територія діяльності МПП „Гала Тур за спірними договором та рішенням відноситься до природно заповідного фонду та становить обєкт підвищеної екологічної небезпеки, а самі дії повязані з розвитком господарської діяльності, виконанню зазначених у договорі робіт має передувати обовязкове проведення екологічної експертизи. Відсутність же такої експертизи (докази проведення відсутні) свідчить про порушення вимог природоохоронного законодавства.

До того ж, відповідно ст. 14 ЗУ „Про природно заповідний фонд України з метою визначення та обґрунтування заходів щодо провадження відповідно до законодавства та вимог міжнародних договорів природоохоронної, науково-дослідної, рекреаційної, господарської діяльності, охорони, відтворення та використання природних комплексів та об'єктів, які передбачається здійснити протягом п'яти років, а також стратегії розвитку об'єкта природно-заповідного фонду на десять років розробляється проект організації території об'єкта природно-заповідного фонду. Наведений проект на час прийняття оскаржуваних рішення та договору не розроблявся.

Так, особи, винні в організації на територіях та об'єктах природно-заповідного фонду, в їх охоронних зонах господарської діяльності без попереднього проведення екологічної експертизи або з порушенням її висновків несуть відповідальність за порушення законодавства про природно заповідний фонд (п. „в, ч. 2 ст. 64 ЗУ „Про природно заповідний фонд України).

Отже, прийняте спірне рішення про відновлення та благоустрій зони відпочинку, без урахування вивчення можливого впливу даних дій на стан охоронюваного обєкту свідчить про вихід виконкому за межі своїх повноважень при прийнятті цього рішення та пряме порушення вищенаведених законодавчих норм. В звязку з цим, вимоги про визнання недійсним та скасування такого рішення є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

В свою чергу, договір про відновлення та благоустрій зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні річки Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте, в силу вищевказаних обставин також укладено з порушенням вимог законодавства щодо попереднього проведення екологічної експертизи.

За ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 203 ЦК передбачає, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Враховуючи вказані законодавчі норми, а також встановлений факт не проведення обовязкової екологічної експертизи та відсутність проекту, які мали б передувати проведенню робіт по спірному договору, укладення такого договору (передбачає проведення робіт, які без попередньої експертизи та проекту заборонені законом) проведено з порушенням вимог ОСОБА_6 України „Про природно заповідний фонд України, і „Про екологічну експертизу, що в силу ст. 215, 203 ЦК є підставою до визнання договору недійсним.

Щодо заперечень відповідача про те, що прокурором не вказано, які інтереси держави порушено спірним рішенням, судом враховується таке. Згідно наявних у справі матеріалів памятка природи, дії відносно відновлення та благоустрою на якій є предметом спірного договору відноситься до загальнодержавної. Тому, всі незаконні дії відносно неї зачіпають інтереси держави, в звязку з чим подання позову прокурором також є обгрунтованим.

Отже, позов підтверджений поданими доказами та є обґрунтованим, в звязку з чим підлягає задоволенню.

Судові витрати покладаються на відповідачів в рівних частинах.

Керуючись ст.ст. 44, 49, 82, 84 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Кам'янець - Подільської міської ради № 306 від 11.03.2016 року "Про затвердження проекту договору на відновлення та благоустрій зони відпочинку в каньйоні річки Смотрич".

Визнати недійсним договір "Про відновлення та благоустрій зони відпочинку з пляжем та водною станцією в каньйоні р. Смотрич на південь від Новопланівського мосту до Руськофільварецьких сходів з відновленням Садів де Вітте", укладений 25.03.2016 року між виконавчим комітетом Кам'янець - Подільської міської ради та МПП "Гала - Тур".

Стягнути з виконавчого комітету Камянець Подільської міської ради (майдан Відродження, 1, м. Камянець Подільський, 32300, код 04060542) на користь прокуратури Хмельницької області (, Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, рахунок 2814, код класифікації видатків 2800) 1 378 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім грн. 00 коп.) судового збору.

Стягнути малого приватного підприємства „Гала Тур (вул. Лесі Українки, 84, м. Камянець Подільський, 32300, код 22778772) на користь прокуратури Хмельницької області (, Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, рахунок 2814, код класифікації видатків 2800) 1 378 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім грн. 00 коп.) судового збору.

Повний текст складено 3 серпня 2016 року.

Суддя Ю.В. Гладюк

Від друк 7 прим: 1- до справи

2 - прокуратурі

3, 4 відповідачам

5 - Екоінспекції (м. Хмельницький, вул. І. Франка, 2 / 2)

6 управлінню навк. прир. сер. (м. Хмельницький, вул. І. Франка, 2 / 2)

7 департ екол. і прир. рес. (м. Хмельницький, вул. І. Франка, 2 / 2)