ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел. /0552/ 49-31-78
Веб сторінка : ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2016 р. Справа № 923/598/16

Господарський суд Херсонської області у складі судді Ярошенко В.П. при секретарі Бєловій О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", м. Херсон

до Горностаївської районної організації Українського товариства мисливців і рибалок, смт. Горностаївка Херсонської області

про стягнення 18158 грн. 89 коп.,

за участю представників сторін:

від позивача - ОСОБА_1, представник, дов. №07/005-16 від 23.12.15р.

відповідача - не прибув

Публічне акціонерне товариство "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (позивач) звернулось до суду з позовом про стягнення з Горностаївської районної організації Українського товариства мисливців і рибалок (відповідач) 18158 грн. 89 коп.

Від відповідача надійшло клопотання про розстрочку виконання рішення на три місяці у зв'язку з важким фінансовим становищем і збитковістю організації.

У судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані до справи докази, заслухавши представника позивача, суд -

встановив:

Між відкритим акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", найменування якого змінено відповідно до Закону України "Про акціонерні товариства" на публічне акціонерне товариство "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (позивач по справі), та Горностаївською районною організацією Українського товариства мисливців і рибалок (відповідач) 31.07.2009р. укладено додаткову угоду, якою договір про постачання електричної енергії №1171 від 30.05.2003року викладено в новій редакції.

Згідно з зазначеним договором позивач продає електричну енергію відповідачу для забезпечення потреб його електроустановок, а відповідач - оплачує відповідачу вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Пунктом 2.1 договору сторони узгодили, що під час виконання умов договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язані керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі Правилами).

Підпунктом 4.2.3 договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів, зазначених в додатку № 4, та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільне внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 3.3 ОСОБА_2 користування електричною енергією передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно акту про опломбування та збереження пломб від 27.09.2013р. на електролічильнику споживача встановлено індикатор магнітного поля № М7971961.

Відповідно до п. 3.31, 3.32 ОСОБА_2 користування електричною енергією (в редакції станом на день складання зазначеного акту) розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації.

Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін.

У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

При пломбуванні оформляється акт про пломбування. Акт про пломбування обліку підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні обліку.

Згідно з п. 10.2.26 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

14.07.2015р. в ході перевірки працівниками позивача було виявлено порушення відповідачем п. 3.3, 3.31, 10.2.26 ПКЕЕ, а саме: пошкодження пломби №М7971961, яке виражається у фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів.

Відповідно до пп. 5 п. 8.1 ПКЕЕ постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право на безперешкодний доступ (за пред'явленням службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку та технічної перевірки засобів обліку споживача відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.

Згідно з пп.16 п. 8.1 ОСОБА_2 постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача електричної енергії умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

Порядок складання актів порушення ОСОБА_2 визначний п.6.41 ОСОБА_2 користування електроенергією, а саме: у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ОСОБА_2 або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих ОСОБА_2 та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Матеріалами справи підтверджується, що за результатами перевірки 14.07.2015р. було складено акт № 130379 про порушення відповідачем ОСОБА_2 користування електричною енергією.

Як вбачається зі змісту акту про порушення № 130379, відповідачем порушено п.3.31, 10.2.26 ПКЕЕ, пошкоджений індикатор впливу магнітного поля №М7971961, встановлений відповідно до акту про опломбування від 27.09.2013р.

Акт про порушення № 130379 було підписано 4 працівниками ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" та представником відповідача - головою ОСОБА_3, який підписав акт без зауважень.

В акті про порушення № 130379 від 14.07.2015 року зазначено про те, що комісія постачальника електричної енергії з розгляду акту про порушення відбудеться 23.07.2015 року за адресою м. Каховка вул. К.Лібкнехта, 104, кабінет начальника РЕЗ о 10год.00хв.

Оскільки акт підписано відповідачем, він був завчасно повідомлений про дату засідання комісії.

Відповідно до пункту 6.42 ОСОБА_2, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді.

Пунктом 6.40 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Згідно з пунктом 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ОСОБА_2 користування електричною енергією ця Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом при визначенні обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами ОСОБА_2 користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до обєктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

За результатами розгляду акту 23.07.2015 року комісією ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" було прийнято рішення, оформлене протоколом № 211.

Згідно вказаного рішення споживачу було нараховано вартість необлікованої електричної енергії в сумі 18158грн. 89коп. відповідно до п. 2.6 Методики.

Вказаний протокол та рахунок представник відповідача ОСОБА_3 отримав особисто, але від підпису про отримання відмовився, у зв'язку з чим протокол, розрахунок по акту та рахунок було додатково направлено відповідачу поштою, що підтверджується повідомленням про вручення та фіскальним чеком.

Відповідно до пункту 6.43 ОСОБА_2 відповідач має оплатити рахунок за недораховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку. Однак, доказів сплати рахунку по акту про порушення ПКЕЕ № 130379 або будь-яких заперечень відповідачем не надано.

Частиною 1 статті 193 ГК України встановлено обовязок субєктів господарювання та інших учасників господарських відносин виконувати господарські зобовязання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобовязання - відповідно до вимог, що звичайно ставляться.

Аналогічні вимоги щодо виконання зобовязання закріплені і в статті 526 ЦК України.

Частиною 1 ст. 530 ЦК України, передбачено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). При цьому відповідно до ст. 599 ЦК України зобовязання припиняється виконанням, проведеним лише належним чином.

Належним виконанням є виконання, що відповідає умовам договору та вимогам закону, тобто виконання його належними субєктами, у належному місці, в належний строк (термін), щодо належного предмета і належним способом.

Відповідно до статті 629 ЦК України укладений між сторонами договір про постачання електричної енергії є обовязковим для виконання обома сторонами і сторони мають дотримуватися взятих на себе зобов'язань за договором.

Крім того споживач електричної енергії повинен дотримуватися і вимог пункту 6.43 ОСОБА_2, відповідно до яких вартість недорахованої електричної енергії, яка споживалася поза засобами обліку в сумі 18158грн.89коп. підлягає сплаті протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку.

Відповідно до вимог ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Застосування до відповідача, який безобліково споживав електричну енергію, оперативно-господарської санкції передбачено пунктом 4.2.3 договору № 1171 про постачання електричної енергії.

Відповідно до положень ст.ст. 33, 34 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

Понесені позивачем витрати зі сплати судового збору відшкодовуються йому за рахунок відповідача відповідно до ст. 49 ГПК України.

Суд відмовляє в задоволенні клопотання відповідача про розстрочку виконання рішення, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 6 ст. 83 ГПК України господарський суд, приймаючи рішення, має право відстрочити або розстрочити виконання рішення.

У п. 7.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17 жовтня 2012 року N 9 "Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України" встановлено, що підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. При цьому слід мати на увазі, що згоди сторін на вжиття заходів, передбачених статтею 121 ГПК України, ця стаття не вимагає, і господарський суд законодавчо не обмежений будь-якими конкретними термінами відстрочки чи розстрочки виконання рішення. Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, стосовно юридичної особи наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення.

Тому, вирішуючи питання про відстрочку або розстрочку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансований стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів в економіці держави та інші обставини справи, які б свідчили про можливість надання відповідачу розстрочки виконання судового рішення.

При цьому, слід також враховувати, що за змістом частини першої статті 229 ГК України та частини першої ст. 625 ЦК України, за невиконання грошового зобовязання боржник відповідає, хоч би його виконання стало неможливим не тільки в результаті його винних дій чи бездіяльності, а і внаслідок дії непереборної сили або простого випадку. Відповідальність боржника означає можливість стягнення за рахунок майна боржника суми невиконаного грошового зобовязання, тобто боржник не звільняється від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання грошового зобовязання за будь-яких обставин.

Окрім того, ч. 2 ст. 218 ГК України передбачає, що відсутність у боржника необхідних коштів, а також порушення зобовязань контрагентами правопорушника не вважаються обставинами, які є підставою для звільнення боржника від господарсько-правової відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 617 ЦК України не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх зобов'язань контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов'язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Відповідач не надав належних доказів, які б обґрунтовували неможливість виконання рішення суду, а посилання на складне фінансове становище відповідача не є доказом неможливості виконання рішення. Крім того, відповідачем не надано доказів відсутності майна, за рахунок якого можливо було б виконати рішення по справі.

З огляду на викладене та враховуючи те, що обставини, які склалися у відповідача не є винятковими, з урахуванням матеріальних інтересів обох сторін, їх фінансового стану, ступеню вини відповідача у виникненні спору, наявності інфляційних процесів у економіці держави та недоведеності відповідачем відсутності коштів і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, суд вважає, що заява відповідача про надання розстрочки виконання рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.44, 49, 82-85 ГПК України, господарський суд

в и р і ш и в:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Стягнути з Горностаївської районної організації Українського товариства мисливців і рибалок (смт. Горностаївка Херсонської області вул. Леніна 134, код 35180799) на користь публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (м. Херсон вул. Пестеля 5, код 05396638):

- на рахунок зі спеціальним режимом використання № 0852 в філії Херсонського обласного управління ВАТ "Ощадбанк" № 10021, МФО 352457, код 05396638 18158грн. 89 коп. основного боргу;

- на поточний рахунок № 2 у ФХОУ АТ "Ощадбанк", МФО 352457, код 05396638 1378 грн. 00 коп. судового збору.

3. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Повне рішення складено 25.07.2016р.

Суддя В.П.Ярошенко