Господарський суд
Житомирської області
_________________________________________
______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Від "21" липня 2016 р. Справа № 906/451/16

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Машевської О.П.

за участю секретаря судового засідання: Гребеннікової Н.П.

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - дов. від 04.05.2016

від відповідача: ОСОБА_2 дов. №б/н від 17.06.2016; ОСОБА_3 - керівник (виписка з ЄДР за 30.09.2015)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" ( м. Новоград -Волинський)

до ОСОБА_4 співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" (м. Новоград-Волинський)

про стягнення 92423,00 грн майнової та моральної шкоди

В засіданні суду від 11.07.2016 оголошувалась перерва до 10:00 год. 21.07.2016.

Позивачем ТОВ Будівельна компанія" Євро-Фасад" (м. Новоград-Волинський) пред'явлено позов до відповідача ОСОБА_4 співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" (м. Новоград-Волинський) про стягнення на його користь з відповідача 92423,00 грн майнової та моральної шкоди.

Представник позивача в ході судового вирішення спору позов підтримував у повному обсязі, з підстав викладених у позовній заяві та додаткових поясненнях, зафіксованих у протоколі судового засідання. Зокрема наполягав на тому, що оскільки відповідачем не було внесено суттєвих змін до проектно-кошторисної документації на об'єкт ремонту, без яких неможливо виконати договір підряду № 13, позивачу заподіяна як майнова , так і моральна шкода.

Представники відповідача в ході судового вирішення спору проти позовних вимог заперечували, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву від 21.06.2016 (а.с. 92-95). Надали додаткові пояснення по суті доводів позивача та пояснення технічного нагляду стосовно недоліків виконаних робіт підрядників з посиланням на ДБН і вимоги проектно-кошторисної документації. Зокрема зазначили, що ТОВ "БК "Євро Фасад", попередньо ознайомившись із технічним завданням, підготувало власну цінову (конкурсну ) пропозицію, згідно якої позивач погодився виконати роботи за 104339,52 грн без ПДВ та підготував власну кошторисну документацію. Відтак, підписавши договір підряду № 13 від 01.10.2015 на суму 104339,52 грн позивач повністю погодився на умови та ціну договору (відповідно п. 2.1 та 3.1 договору). Зі сторони відповідача (замовника) вчасно та в повному обсязі були виконані умови даного договору: позивачу (підряднику) було надано декларацію про початок будівельних робіт, перераховано аванс в повному обсязі, передано копії робочого проекту та креслень покрівлі. Натомість, підрядник, після отримання авансу, не приступав до виконання робіт, а почав займатись перепискою, надсилав листи з проханням внести зміни до проектно-кошторисної документації та збільшити вартість робіт, без належного та підставного обґрунтування.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, проаналізувавши наявні у справі докази у сукупності та давши їм відповідну правову оцінку, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

01.10.2015 між ОСОБА_4 співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" (далі - Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" (далі - Підрядник ) укладено договір підряду № 13 ( далі - договір підряду) (а.с. 12-16).

Відповідно п. 1.1 договору підряду, підрядник зобов'язався згідно календарного плану, до повного виконання робіт у 2015 році виконати роботи зазначені в проектно-кошторисній документації, що виготовлена на Капітальний ремонт водозливної системи з даху будинку № 1 по вул. Шевченка в м. Новоград-Волинський Житомирської області, а замовник - прийняти і оплатити такі роботи.

Згідно п.2.1 договору підряду, підрядник повинен виконати передбачені цим договором роботи, якість яких відповідає умовам проекту та Державним будівельним нормам. Підрядник виконує роботи у відповідності з затвердженою проектно-кошторисною документацією (і при потребі зі змінами внесеними до неї) та календарного плану виконання робіт.

Ціна цього договору, згідно протоколу домовленості про договірну ціну на виконання робіт, та враховуючи надану конкурсну пропозицію підрядником, становить 104339,52грн без ПДВ, що відповідає видам та об'ємам робіт згідно проектно-кошторисної документації, яка виготовлена на Капітальний ремонт водозливної системи з даху будинку № 1 по вул. Шевченка в м. Новоград-Волинський Житомирської області та сплачується у розмірі:

- 47960,00грн без ПДВ - за рахунок коштів міського бюджету;

- 56379,52грн без ПДВ - за рахунок коштів ОСББ "Наш дім" (в рамках виконання угоди про надання мікрогранту NOVO-ACMH - 64/15 між ПРООН та ОСББ "Наш дім" (м. Новоград-Волинський) (п. 3.1. договору підряду).

Строк виконання робіт за договором підряду - до 01.11.2015р. - згідно календарного плану. Строк дії договору призупиняється, а строки виконання робіт можуть переглядатися при: затримці фінансування видатків замовника; виникненні обставин непереборної сили; виникненні обставин, що затримують виконання робіт не з вини підрядника (при умові своєчасного письмового повідомлення замовника про виникнення таких обставин); появі необхідності проведення непередбачених додаткових обсягів робіт; зміні законодавчих та нормативних актів, що призводять до додаткових витрат часу і коштів. Початок робіт після отримання дозвільних документів (п. 5.1 договору підряду).

05.10.2015р. згідно акту прийому передачі площадки під будівництво "Капітальний ремонт водозливної системи з даху будинку № 1 по вул. Шевченка в м. Новоград-Волинському Житомирської області", майданчик прийнятий генпідрядником для початку будівництва (а. с. 109).

31.10.2015р. сторонами укладено додаткову угоду до договору підряду, якою, зокрема, продовжено термін виконання робіт до 15.12.2015р. (а. с. 17-18).

Виконання ремонтних робіт за договором підряду Підрядник розпочав 04.11.2015р.

Підрядник доводив, що при їх виконанні встановив недоліки робочого проекту на Капремонт № 84/15, у зв'язку з чим надіслав Замовнику листа № 47 від 27.11.2015 р. про це, у якому просив останнього належним чином підготувати, з врахуванням встановлених Підрядником недоліків , та передати йому: акт приймання-передачі будівельного майданчика; затверджену та узгоджену експертизою проектно-кошторисну документацію на вказаний об'єкт, з внесеними змінами. Цим листом Підрядник одночасно повідомив Замовника, що з 30.11.2015р. призупиняє роботи по капремонту будинку № 1 по вул. Шевченка до моменту фактичного усунення недоліків та подання необхідних документів (а.с. 22-23).

Замовник доручив інженеру технічного нагляду ОСОБА_5 перевірити обсяги та якість виконуваних Підрядником робіт на об'єкті.

За результатами проведеного обстеження інженером технічного нагляду ОСОБА_5 була складена доповідна записка від 14.12.2015р. про те, що Підрядник не дотримався вимог проекту та своєї ж цінової пропозиції, а саме: не демонтував настінні жолоби; змонтував жолоби поверх старих, виконавши герметизацію неякісно; змонтував частину звисів до рівня жолобів поверх існуючих без їх демонтажу. Вказавши Підряднику в усній формі на недоліки, останнім відрізано вертикальну частину існуючих жолобів. Встановлено, що станом на 14.12.2015 "... система водовідведення будинку розгерметизована і відбувається затікання дощової води на стіни будинку, що в подальшому призведе до руйнування цегляної кладки стін та швидкої корозії оцинкованої сталі настінних жолобів та звисів. Підрядник замінив частину водостічних труб зменшивши їх діаметр на 110мм (діаметр існуючих 130мм), що створить проблеми в експлуатації їх в зимовий період...". Крім того, встановлено, що підрядником застосована подвійна розцінка монтажу водостічних труб (а. с. 106).

30.12.2015р. Замовник листом за № 1546 повідомив Підрядника про намір не продовжувати дію укладеного між сторонами договору підряду, у зв'язку з неякісно та не в повному обсязі виконаними будівельними роботами, згідно наданих Підрядником цінових пропозицій та кошторису (а. с. 107).

У зв'язку з закінченням строку договору підряду та не усуненням недоліків з боку Підрядника, Замовником було створено комісію з числа представників ОСББ, управління ЖКГ Новоград-Волинської міської ради, голови постійної депутатської комісії з питань ЖКГЕ та КВ Новоград-Волинської міської ради, інженера з технічного нагляду, представника авторського нагляду, координатора ПРООН, начальника відділу підтримки муніципальних ініціатив та інвестицій Новоград-Волинської міської рази для перевірки якості та обсягів будівельних робіт по об'єкту "Капітальний ремонт водозливної системи з даху будинку № 1 по вул. Шевченка в м. Новоград-Волинський Житомирської області", за результатами якої складено акт від 14.01.2016. Зокрема, комісія дійшла висновків, що роботи виконані ТОВ "БК "Євро Фасад" неякісно, не в повному обсязі з грубими відхиленнями від проектно-кошторисної документації та цінової пропозиції поданої підрядником, з порушенням державних будівельних норм та стандартів, в зв'язку з чим не можуть бути прийняті Замовником (а.с. 110-111).

Однак Підрядник надіслав 04.04.2016р. Замовнику претензію № 7 "щодо зміни умов договору підряду № 13 від 01.10.2015 та відшкодування витрат і збитків, понесених ТОВ "БК "Євро Фасад" в процесі здійснення капітального ремонту водозливної системи з даху будинку № 1 по вул. Шевченка в м. Новоград-Волинському", у якій рекомендував Замовнику розглянути претензію і прийняти змінені умови за окремою додатковою угодою до договору підряду протягом 20 днів та надати Підряднику обґрунтоване письмове рішення. Одночасно повідомив, що у разі не задоволення Замовником претензії Підрядник вирішуватиме питання розірвання договору та відшкодування матеріальних та моральних втрат в суді. До претензії №7 Підрядник додав акт № 4 приймання виконаних робіт на 3-х аркушах та зведений розрахунок витрат і збитків на 1-му аркуші. (а.с.33-35).

Не отримавши відповіді на свою претензію, 19.05.16року Підрядник звернувся з позовом до Замовника про відшкодування матеріальних та моральних втрат , пов'язаних з неналежним виконанням останнім умов договору підряду.

Оцінивши подані учасниками судового процесу докази на підтвердження своїх вимог та заперечень за правилами ст. 4-7, 33 та 43 ГПК України, матеріали справи, господарський суд прийшов до висновку у задоволенні позову відмовити, виходячи з наступного.

Предметом спору у цій справі є вимога Підрядника до Замовника відшкодувати збитки у формі :

- реальних збитків на суму 37676,80 грн;

- неодержаних доходів (упущеної вигоди) на суму 36361,20грн;

- моральної шкоди на суму 18384,00 грн

Збитки , як доводить Підрядник, заподіяні йому Замовником в процесі здійснення капітального ремонту водозливної системи з даху будинку № 1 по вул. Шевченка м. Новоград-Волинський на підставі договору підряду.

Так, статтею 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків.

Аналогічного змісту правило містить ч.1 ст. 623 ЦК України про обов'язок боржника, який порушив зобов'язання, відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Під "збитками" у статті 22 України розуміються: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Аналогічний склад збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, визначають ст. 224, 225 ГК України, до яких включаються: витрати, зроблені управненою стороною; вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна , визначена відповідно до вимог законодавства.

Таким чином, підрядник повинен насамперед довести характер заподіяних йому збитків: чи це витрати, які він поніс у зв'язку невиконанням або неналежним виконанням замовником обов'язків, чи це інші витрати, які він в ж е з р о б и в для відновлення свого порушеного права або м у с и т ь з р о б и т и.

Частина 2 статті 623 ЦК України покладає на підрядника також тягар доказування розміру збитків, завданих порушенням зобов'язання та який залежить від х а р а к т е р у збитків. Так, за правилом ч. 1 та 4 ст. 225 ГК України вартість, наприклад, знищеного майна, визначається відповідно до вимог законодавства , в тому числі, в цінах на дату винесення рішення у справі.

Якщо збитки полягають у в и т р а т а х, які підрядник вже зробив для в і д н о в л е н н я свого порушеного права (реальні збитки), він має довести як склад цих витрат, так і зміст порушеного права, на відновлення якого вони понесені. За цим принципом доводяться витрати, які підрядник ще м у с и т ь зробити для відновлення порушеного права.

За правилом ч. 3 ст. 623 збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Зокрема, за змістом ст. 225 ГК України збитки можуть відшкодовуватись у меншому розмірі.

Слід зазначити, що стаття 226 ГК України визначає умови і порядок відшкодування збитків, зокрема, правило ч.1 цієї статті зобов'язує учасника господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, вжити необхідних заходів щодо запобігання збиткам у господарській сфері інших учасників господарських відносин або щодо зменшення їх розміру.

Зміст цієї правової норми доводить, що сам факт порушення господарського зобов'язання не зумовлює настання збитків , однак останні можуть мати місце , якщо не будуть вжиті заходи для їх запобігання.

Частина 3 цієї статті містить правило про те, що сторона господарського зобов'язання позбавляється права на відшкодування збитків у разі якщо вона була своєчасно попереджена другою стороною про можливе невиконання нею зобов'язання і могла запобігти виникненню збитків своїми діями, але не зробила цього, крім випадків, якщо законом або договором не передбачено інше.

Таким чином, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків, необхідна наявність всіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправна поведінка боржника, яка полягає у невиконанні або неналежному виконанні ним зобовязання; наявність шкоди (збитки - це грошове вираження шкоди); причинний звязок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вина боржника (постанова ВСУ від 25.02.15р. у господарській справі № 17/192).

За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність щодо збитків не настає (постанова ВСУ від 25.02.15р. у господарській справі № 17/192).

Однак за доводами позову наявність у підрядника збитків не пов'язується із вартістю втраченого, пошкодженого чи знищеного майна замовником, або із витратами, які підрядник зробив або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Фактично у позові Підрядник вважає "збитками" несплачені йому Замовником кошти за фактично виконані роботи по капремонту згідно акту № 4 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2015 року, який не підписано Замовником, та який , як визнав представник позивача, було вперше в такій редакції надано відповідачу в якості додатку до претензії №7 за квітень 2016р.

Однак не можуть вважатись реальними збитками виконані підрядником роботи на виконання умов договору підряду , але які не прийняті замовником (з тих чи інших підстав) та , відповідно, не оплачені.

Так, за договором будівельного підряду ( ст. 875 ЦК України) замовник зобов'язується прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити.

За змістом ч.3 ст. 206 Цивільного кодексу України на виконання договору, укладеного в письмовій формі, сторони вчиняють як усні, так і письмові правочини.

У ч. 4 ст. 882 Цивільного кодексу передбачено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами.

Аналіз вказаної норми свідчить, що особа на підтвердження виконання зобов'язання за договором підряду вправі вимагати прийняття виконаних робіт, які були предметом договору, та отримання документа (акта) про таке прийняття як підтвердження виконання нею зобов'язання.

В свою чергу, у разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Таким чином, передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов'язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором ( постанова ВСУ від 02.10.2012р. у господарській справі № 3-42гс12, № в реєстрі 26457807). Зокрема, йдеться про правило ч.1 ст. 853 ЦК України.

Оскільки визначені у позові реальні збитки в сумі 37676,80грн не відповідають поняттю "збитків" у розумінні ст.22 ЦК України та ст. 224 та 225 ГК України, відповідно, відсутній склад цивільного (господарського) правопорушення, а позов в цій частині є безпідставним, що є підставою для відмови у його задоволенні (ст. 33 ГПК України).

Не підлягає задоволенню також позов Підрядника в частині стягнення із Замовника неодержаних доходів (упущеної вигоди) в сумі 36361,20грн, які визначені позивачем в наступний спосіб: 104339,52грн - 30300,52грн - 37677,980грн, з яких:

- 104339,52грн - договірна ціна;

- 30300,52грн - оплачені, фактично виконані підрядником та прийняті замовником роботи;

- 37677,980грн - фактично виконані підрядником, однак не прийняті і не оплачені замовником роботи.

Досліджуючи по суті позовну вимогу в цій частині, суд встановив, що Підрядник вважає, що має право вимагати у Замовника збитки у формі "неодержаних доходів" за фактично не виконані ним ремонтні роботи на об'єкті, про які йшлося у договорі підряду та проектно-кошторисній документації.

Тим самим, Підрядник помиляється у правовій природі збитків у формі "неодержаних доходів" (упущеної вигоди), зміст яких також розкривається у ст. 22, 623, глави 82 ЦК України та ст.ст. 224, 225 ГК України.

Так, згідно зі статтею 22 ЦК України збитками, зокрема, є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частиною 2 ст. 224 ГК України також встановлено, що під збитками розуміються не одержані управненою стороною доходи, які сторона одержала б у разі належного виконання зобовязання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Статтею 225 ГК України передбачено, що до складу збитків, які підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються, зокрема, неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконаний зобовязання другою стороною.

Частиною 4 ст. 623 ЦК України встановлено, що при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Отже, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) збитків; 3) причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини та в с т а н о в л е н н я з а х о д і в , в ж и т и х с т о р о н о ю для о д е р ж а н н я т а к о ї в и г о д и (постанова ВСУ від 04.07.2011 у справі №51/250 , № в реєстрі 16938302).

Пред'явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов'язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі належного виконання боржником своїх обов'язків. При визначенні реальності неодержаних доходів мають враховуватися заходи, вжиті кредитором для їх одержання (постанова ВСУ від 04.07.2011. у справі №51/250 , № в реєстрі 16938302, постанова ВСУ від 09.12.2014 у справі № 5023/4983/12, № в реєстрі 41970944).

Важливим елементом доказування наявності збитків у вигляді очікуваного і не одержаного прибутку є встановлення також причинного звязку між протиправними діями чи бездіяльністю заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, наслідком такої протиправної поведінки (постанова ВСУ від 27.05.2008 у справі № 16/449 , № в реєстрі 2405639).

Натомість, Підрядник повністю залишає поза увагою, що за договором підряду вправі отримати кошти виключно за реально (фактично) виконані ремонтні роботи на об'єкті відповідно до проектно-кошторисної документації.

Тому вимога про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) в сумі 36361,20грн , що складає різницю між договірною ціною та вартістю виконаних ремонтних робіт (як оплачених, так і неоплачених Замовником) щонайменше є повністю юридично безпідставною.

Не підлягає до задоволення також вимога Підрядника відшкодувати йому за рахунок Замовника моральну шкоду в сумі 18384,00 грн., зміст якої зводиться до того, що для відновлення своєї ділової репутації як будівельної компанії, Підрядник може понести витрати на рекламу у засобах масової інформації.

Як встановив суд, Підрядник фактично не поніс жодних грошових витрат на рекламу своєї компанії тощо, однак у доводах позову стверджує про те, що такі витрати він вже несе задля відновлення втраченої з вини Замовника ділової репутації на ринку будівельних послуг. Більше того, у позові не обґрунтовано в який спосіб Замовник принизив ділову репутацію Підрядника, та що її відновлення має здійснюватися саме у спосіб розміщення реклами у засобах масової інформації та телебаченні , і заявлена сума є для цього необхідною.

Відповідно до ст.23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні ділової репутації юридичної особи.

Верховний Суд України у Постанові Пленуму від 27.02.2009 N 1 " Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" дійшов висновку, що чинне законодавство не містить визначення ділової репутації юридичної особи, оскільки остання є морально-етичною категорією й одночасно особистим немайновим правом, якому закон надає значення самостійного об'єкту судового захисту.

Зокрема, під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Позовна заява юридичної особи має містити, зокрема, відомості про те, в який спосіб була поширена інформація, що порушує особисті немайнові права позивача (заявника), яка саме інформація поширена відповідачем (відповідачами), із зазначенням часу, способу й осіб, яким така інформація повідомлена, інші обставини, які мають юридичне значення, посилання на докази, що підтверджують кожну з таких обставин, а також зазначення способу захисту, в який позивач бажає захистити своє порушене право.

При розгляді такого позову по суті, суд встановлює юридичний склад правопорушення, а саме сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Однак Підрядником вимогу про відшкодування йому моральної шкоди заявлено без подання жодного доказу, на підтвердження тій обставині, що Замовник довів до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб інформацію про Підрядника, яка була недостовірною, однак через її поширення зазнала приниження ділова репутація Підрядника.

Таким чином, заявлена моральна шкода в сумі в сумі 18384,00 грн. є безпідставністю по суті .

Оскільки Підрядник в цілому в порушення вимог статті 33 ГПК України не довів тих обставин, на які посилався як на підставу своїх вимог, у позові суд відмовляє.

Відповідно до ч.5 ст. 49 ГПК України судовий збір при відмові в позові покладається на позивача.

Керуючись ст. 4-3, 4-7, 33, 43, 49, 82-85 ГПК України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У позові відмовити.

Апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів з дня підписання рішення, оформленого відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено: 28.07.16

Суддя Машевська О.П.

Друк:

1 - у справу, 2-3 - сторонам (простою)