УХВАЛА

про повернення позовної заяви

15.07.2016№ 910/12777/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» (далі - Банк) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Банка Славкіної М.А., м. Київ,

до товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестагрогруп», м. Київ,

про стягнення 333 988 978,43 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк» (далі - Банк) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Банка Славкіної М.А. (далі - Фонд) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестагрогруп»: 130 000 000 грн. заборгованості, яка утворилася у зв'язку із неналежним виконанням відповідачем умов кредитного договору від 25.10.2013 №134-2013; 69 743 264,61 грн. заборгованості за процентами; 27 239 062,81 грн. пені за несвоєчасну сплату кредиту; 12 276 091,93 грн. пені за несвоєчасну сплату процентів по кредиту; 6 480 615,32 грн. 3% річних за несвоєчасну сплату кредиту; 2 138 161,12грн. 3% річних за несвоєчасну сплату процентів; 68 336 556,89 грн. втрат від інфляції за несвоєчасне погашення кредиту; 17 775 225,75 грн. втрат від інфляції за несвоєчасну сплату процентів, а всього 333 988 978,43 грн.

Господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви і доданих до неї документів без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

01.11.2011 набрав чинності Закон України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон), який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною першою статті 4 Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону (зі змінами, внесеними Законом від 22.05.2015 №484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору») за подання до господарського суду: позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальних заробітних плат.

Статтею 8 Закону України від 25.12.2015 №928-VIII "Про Державний бюджет України на 2016 рік" з 01.01.2016 встановлено мінімальну заробітну плату у сумі 1 378 грн.

Отже, позивачем при поданні позовної заяви до суду мало бути сплачено судовий збір у сумі 206 700 грн. оскільки заявлено майнову вимогу про стягнення 333 988 978,43 грн.

Разом з тим, позивачем подано суду заяву про відстрочення сплати судового збору, мотивовану тим, що Банк не може подати суду доказ сплати судового збору у зв'язку із важким фінансовим становищем та відсутністю можливості його сплати; так, зокрема, позивач зазначає, що рішенням виконавчої дирекції Фонду від 22.02.2016 №213 продовжено строк здійснення процедури ліквідації Банка до 19.03.2018 включно; обставини щодо неплатоспроможності Банка та його важкого фінансового становища є загальновідомими та не потребують доказування; зміни у законодавстві про судовий збір від 22.05.2016, якими було позбавлено з 01.09.2015 уповноважених осіб Фонду пільг зі сплати судового збору, значно ускладнило та в окремих випадках зробило неможливою роботу Фонду щодо захисту прав і законних інтересів вкладників банків; так, 17.07.2015 Президентом України було внесено на розгляд Верховної Ради України законопроект «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», положення якого передбачають повернення пільг уповноваженим особам Фонду зі сплати судового збору; наведене свідчить про обґрунтовану необхідність звільнення уповноважених осіб Фонду від сплати судового збору.

Господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні зазначеного клопотання, виходячи з такого.

За приписами статті 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У пункті 3.1. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» зазначено, що у розгляді питань, пов'язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Клопотання мотивоване тим, що скрутне фінансове становище Банка є загальновідомим та не потребує доказування, а також тим, що 17.07.2015 Президентом України було внесено на розгляд Верховної Ради України законопроект «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким, зокрема, передбачається повернення уповноваженим особам Фонду пільг зі сплати судового збору.

Разом з тим, наведені позивачем обставини не можуть бути підставою для звільнення його від сплати судового збору, оскільки законодавством передбачено обов'язок позивача подати суду докази свого скрутного становища при зверненні до суду із відповідною заявою про звільнення чи відстрочення сплати ним судового збору, проте таких доказів суду не подано; посилання на внесення Президентом України вказаного законопроекту, є недоцільним, так як Законом Ураїни від 22.05.2015 №484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» було позбавлено Фонд пільг зі сплати судового збору.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно з частиною третьою статті 63 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Керуючись пунктом 4 частини першої статті 63 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відмовити публічному акціонерному товариству «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Банка Славкіної М.А. у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву і додані до неї документи повернути публічному акціонерному товариству «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Банка Славкіної М.А. без розгляду.

Суддя О. Марченко