РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2016Справа №910/5924/16

Господарський суд міста Києва в складі:

головуючого судді Привалова А.І.

при секретарі Островській О.С.

розглянувши справу № 910/5924/16

за позовомРегіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву
дотовариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Супермаркет-93"
пророзірвання договору, зобов'язання повернути майно та стягнення штрафних санкцій

За участю представників сторін:

від позивача:Харченко Р.І., довіреність № 36 від 07.08.2015р.;
від відповідача:Опаріна А.Л., довіреність № 260/16 від 28.03.2016р.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Супермаркет-93" (надалі - відповідач) про розірвання договору, зобов'язання повернути майно та стягнення штрафних санкцій.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач неналежним чином виконує взяті на себе зобов'язання за Договором №882 купівлі-продажу цілісного майнового комплексу комунального підприємства кінотеатр ім.. О.П. Довженка від 27.09.2002, у зв'язку з чим позивач вказує на існування правових підстав для розірвання такого договору, зобов'язання відповідача повернути об'єкт купівлі-продажу за таким правочином та стягнення з відповідача штрафу у розмірі 2 529 605,04 грн. та пені у розмірі 5 442 992,11 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.04.2016р. порушено провадження у справі та призначено її до розгляду на 19.04.2016р.

08.04.2016р. через канцелярію суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого останній в задоволенні позову просить відмовити, посилаючись на відсутність його вини у невиконанні передбачених Договором № 882 купівлі-продажу цілісного майнового комплексу комунального підприємства кінотеатр ім. О.П. Довженка від 27.09.2002р. умов, адже ним було вжито всіх залежних від нього заходів з метою його реалізації, а прострочення виконання умов вказаного договору зумовлено неналежним виконанням відповідними державними органами своїх зобов'язань щодо організації надання дозвільної документації.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2016р., у зв'язку із неявкою представників сторін, розгляд справи відкладено на 19.05.2016р.

В судовому засіданні 19.05.2016р. представник позивача підтримав позовні вимоги та просив задовольнити їх повністю.

Представник відповідача проти позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 82 Господарського процесуального кодексу України, рішення прийнято господарським судом за результатами оцінки доказів, поданих сторонами, у нарадчій кімнаті.

Згідно ст. 85 Господарського процесуального кодексу України, в засіданні суду була оголошена вступна та резолютивна частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

27.09.2002р. між позивачем (за договором - продавець) та відповідачем (за договором - покупець) було укладено Договір № 882 купівлі-продажу цілісного майнового комплексу комунального підприємства кінотеатр ім. О.П.Довженка, посвідчений державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Цопіним Л.О. та зареєстрований в реєстрі за №1-459 (надалі - "Договір").

Відповідно до п. 1.1 Договору, продавець продав, а покупець купив цілісний майновий комплекс комунального підприємства кінотеатр ім. О.П.Довженка, який розташований за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 24, літера А, до складу якого входить нежилий будинок площею 2 903,8 кв.м. Покупець зобов'язується прийняти цілісний майновий комплекс і сплатити ціну відповідно до умов, що визначені в цьому договорі, та пройти реєстрацію нежилого будинку у Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна. Згідно із зведеним актом інвентаризації майно підприємства включає в себе всі його активи і пасиви, інвентар, обладнання, устаткування, інше майно та нежилий будинок загальною площею 2 903,8 кв.м. Користування земельною ділянкою, відведеною під цілісний майновий комплекс кінотеатр ім. О.П.Довженка, вирішується покупцем згідно чинного законодавства України.

Згідно із п. 1.6 Договору, вказаний в цьому договорі об'єкт продано за 3 730 580,00 грн.

Положеннями п. 2.1 Договору встановлено, що покупець зобов'язаний внести 3 730 580,00 грн. за придбаний об'єкт протягом 30 календарних днів з моменту переходу до нього права власності на об'єкт приватизації. Термін оплати може бути продовжений ще на 30 календарних днів за умови сплати покупцем не менше 50 відсотків від ціни продажу об'єкта за перші 30 календарних днів. Плата за об'єкт вноситься на підставі Договору.

У відповідності до п.п. 3.1, 3.2 Договору, передача об'єкта здійснюється продавцем покупцю в 3-денний термін після нотаріального посвідчення цього договору. Передача об'єкта продавцем і прийняття об'єкта покупцем посвідчується актом приймання-передачі, який підписується сторонами.

За змістом п. 5.1 Договору, покупець зобов'язаний: у встановлений цим договором термін сплатити ціну продажу об'єкта; у встановлений цим договором термін прийняти об'єкт; виконувати умови договору купівлі-продажу, що випливають з умов конкурсу, а саме: забезпечити збереження основного виду діяльності - кінообслуговування населення протягом строку, визначеного чинним законодавством, маючи на меті створення розважального кіноконцертного комплекс з глядацьким залом на 750 місць на рівні високоякісної комфортності, оздобленим сучасним кінотехнологічним та звукотехнічним обладнанням, що дозволить проводити щоденні кіносеанси, організовувати кінопокази творів вітчизняного та світового кіномистецтва, тематичні покази, благодійні кіносеанси, проводити кінопрем'єри, кінофестивалі, виставки, зустрічі з глядачами та інші культурні заходи, здійснювати технічне переоснащення та використання прогресивних методів та форм показу, розшити обсяги і номенклатуру супутніх послуг, в тому числі сервісних, які надаватимуться населенню під час відвідування кінотеатру, зокрема на прилеглій території розташувати автостоянку; ТОВ "Торговий Дім "Супермаркет-93" зобов'язується зберегти робочі місця згідно зі штатним розкладом (18 робочих місць) протягом строку, визначеного чинним законодавством та створити умови для соціального захисту працівників (п.п. а)); забезпечити вкладення коштів у перебудову та розвиток об'єкта приватизації в сумі 12257620,00 грн. протягом 2002-2004 років (п.п. б)); при зміні власника на об'єкт приватизації покупець повинен покласти всі зобов'язання за даним договором на нового власника.

На виконання умов Договору позивач передав, а відповідач прийняв куплений ним за конкурсом цілісний майновий комплекс комунального підприємства кінотеатр ім. О.П.Довженка, розташований за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 24, літера А, вартістю 3 730 580,00 грн. згідно з протоколом засідання конкурсної комісії №3 від 20.09.2002р., затвердженим наказом Відділення від 24.09.2002 №488, що підтверджується актом №939 приймання-передавання цілісного майнового комплексу комунального підприємства кінотеатр ім. О.П.Довженка від 30.09.2002р.

15.02.2007р. між сторонами було укладено договір №882/1 про внесення змін та доповнень до Договору, посвідчений державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Цопіним Л.О. та зареєстрований в реєстрі за №1-139, (надалі - "Договір №882/1) відповідно до п. 1.1 якого вирішено викласти підпункти а та б п. 5.1 розділу 5 Договору в наступній редакції: "а) забезпечити збереження основного виду діяльності - кінообслуговування населення протягом п'яти років з дати підписання Договору №882/1 про внесення змін та доповнень, маючи на меті створення розважального кіноконцертного комплекс з глядацьким залом на 750 місць нарівні високоякісної комфортності, оздобленим сучасним кінотехнологічним та звукотехнічним обладнанням, що дозволить проводити щоденні кіносеанси, організовувати кінопокази творів вітчизняного та світового кіномистецтва, тематичні покази, благодійні кіносеанси, проводити кінопрем'єри, кінофестивалі, виставки, зустрічі з глядачами та інші культурні заходи, здійснювати технічне переоснащення та використання прогресивних методів та форм показу, розшити обсяги і номенклатуру супутніх послуг, в тому числі сервісних, які надаватимуться населенню під час відвідування кінотеатру, зокрема на прилеглій території розташувати автостоянку; ТОВ "Торговий Дім "Супермаркет-93" зобов'язується зберегти робочі місця згідно зі штатним розкладом (18 робочих місць) протягом п'яти років з дати підписання Договору №882/1 про внесення змін та доповнень та створити умови для соціального захисту працівників; б) забезпечити вкладання коштів у перебудову та розвиток об'єкта приватизації в сумі 12 257 620,00 грн. до 31.12.2009; роботи з реконструкції об'єкта здійснювати згідно з графіком виконання робіт, що є невід'ємною частиною цього договору; документом, що підтверджує закінчення будівництва (реконструкція об'єкта приватизації) є акт державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта.

20.05.2010р. між сторонами було укладено договір №882/2 про внесення змін до Договору, посвідчений державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Цопіним Л.О. та зареєстрований в реєстрі за №1-130, (надалі - "Договір №882/2), відповідно до п. 1.1 якого вирішено викласти підпункти а та б п. 5.1 розділу 5 Договору в наступній редакції: "а) забезпечити збереження основного виду діяльності - кінообслуговування населення протягом п'яти років з дати підписання Договору №882/2 про внесення змін та доповнень, маючи на меті створення розважального кіноконцертного комплекс з глядацьким залом на 750 місць нарівні високоякісної комфортності, оздобленим сучасним кінотехнологічним та звукотехнічним обладнанням, що дозволить проводити щоденні кіносеанси, організовувати кінопокази творів вітчизняного та світового кіномистецтва, тематичні покази, благодійні кіносеанси, проводити кінопрем'єри, кінофестивалі, виставки, зустрічі з глядачами та інші культурні заходи, здійснювати технічне переоснащення та використання прогресивних методів та форм показу, розшити обсяги і номенклатуру супутніх послуг, в тому числі сервісних, які надаватимуться населенню під час відвідування кінотеатру, зокрема на прилеглій території розташувати автостоянку; ТОВ "Торговий Дім "Супермаркет-93" зобов'язується зберегти робочі місця згідно зі штатним розкладом (18 робочих місць) протягом п'яти років з дати підписання Договору №882/2 про внесення змін та доповнень та створити умови для соціального захисту працівників; б) забезпечити вкладання коштів у перебудову та розвиток об'єкта приватизації в сумі 25 296 050,39 грн. до 31.12.2014р.; роботи з будівництва об'єкта здійснювати згідно з графіком виконання робіт будівництва кінотеатру ім. О.Довженка та торгово-розважального і офісного комплексу по проспекту Перемоги 24, літера А, що є невід'ємною частиною цього договору; введення об'єкта в експлуатацію та отримання документів, що підтверджують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта здійснюється у порядку, визначеному чинним законодавством України.

07.09.2015р. позивачем було проведено перевірку виконання умов Договору, в редакції Договорів №882/1 та №882/2, за наслідками якої встановлено, що умови вказаного договору, а саме: забезпечення вкладання коштів у перебудову та розвиток об'єкта приватизації в сумі 25 296 050,39 грн. до 31.12.2014р., роботи з реконструкції об'єкта, станом на 07.09.2015р. не виконано, про що було складено акт №5 поточної перевірки виконання умов Договору від 07.09.2015р.

Листом від 10.11.2015р. №30-10/11389 позивач звернувся до відповідача з претензією, за змістом якої вказував на невиконання відповідачем зобов'язань, визначених Договором, а саме: не забезпечено інженерну підготовку земельної ділянки; не забезпечено вкладання коштів у перебудову та розвиток об'єкта приватизації у сумі 25 296 050,39 грн. до 31.12.2014р.; не отримано дозволу на будівництво; не здійснено будівництво об'єкта та не здано об'єкт в експлуатацію у встановлений Договором строк, у зв'язку з чим вказував на обов'язок відповідача сплатити пеню у розмірі 5 442 992,11 грн. та штраф у розмірі 2 529 605,04 грн., а також, виконати умови Договору.

Спір у справі виник, у зв'язку із наявністю, на думку позивача, правових підстав для розірвання Договору, зобов'язання відповідача повернути об'єкт приватизації та стягнення з останнього пені і штрафу, нарахованих за несвоєчасно виконання взятих на себе згідно спірного договору зобов'язань.

Як встановлено судом Договір, укладений між позивачем та відповідачем, є договором купівлі-продажу комунального майна в процесі приватизації, а тому спірні правовідносини регулюються в т.ч. законодавством про приватизацію державного майна.

Частиною 2 ст. 651 Цивільного кодексу України встановлено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Згідно із ч. 5 ст. 27 Закону України "Про приватизацію державного майна" на вимогу однієї із сторін договір купівлі-продажу може бути розірвано або визнано недійсним за рішенням суду в разі невиконання іншою стороною зобов'язань, передбачених договором купівлі-продажу, у визначені строки.

Відповідно до ч. 8 ст. 23 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", органи приватизації здійснюють контроль за виконанням покупцем умов договору купівлі-продажу, а у разі їх невиконання застосовують санкції, передбачені чинним законодавством, та можуть у встановленому порядку порушувати питання про розірвання договору.

Як на підставу для розірвання Договору позивач вказує на те, що відповідачем не було виконано у визначені таким договором, в редакції Договорів №882/1 та №882/2, строки взяті на себе зобов'язання щодо забезпечення вкладання коштів у перебудову та розвиток об'єкта приватизації в сумі 25 296 050,39 грн. до 31.12.2014,р. отримання дозволу на будівництво, здійснення будівництва об'єкта та здачі об'єкта в експлуатацію.

Наведені обставини підтверджуються наявним в матеріалах справи актом №5 поточної перевірки виконання умов Договору від 07.09.2015 та фактично не заперечуються відповідачем.

При цьому, відповідач вказує на те, що ним було вжило всіх необхідних та залежних від нього заходів, спрямованих на своєчасне виконання зобов'язань, передбачених п. 5.1 Договору, в редакції Договорів №882/1 та №882/2, однак, будівництво спірного об'єкту приватизації вимагає отримання відповідної дозвільної документації, а їх підготовка та видача проводилася компетентними органами з затримкою.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно ст. 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про основи містобудування", при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об'єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об'єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об'єктів; раціональне використання земель та територій для містобудівних потреб, підвищення ефективності забудови та іншого використання земельних ділянок; охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів; урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій; урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва; інформування через засоби масової інформації громадян про плани перспективного розвитку територій і населених пунктів, розміщення важливих містобудівних об'єктів; участь громадян, об'єднань громадян в обговоренні містобудівної документації, проектів окремих об'єктів і внесення відповідних пропозицій до державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій; захист прав громадян та громадських організацій згідно із законодавством.

Статтею 23 Закону України "Про планування і забудову територій" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що забудова територій полягає в розміщенні та здійсненні будівництва нових об'єктів, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, впорядкування існуючих об'єктів містобудування, розширення та технічного переоснащення підприємств (далі - будівництво). Розміщення об'єктів містобудування на території населених пунктів та за їх межами здійснюється відповідними органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень шляхом надання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки згідно із затвердженою містобудівною документацією, регіональними або місцевими правилами забудови. У разі відсутності місцевих правил забудови або при намірах забудови за межами населених пунктів містобудівні умови і обмеження забудови земельних ділянок, у тому числі передбачених для продажу на земельних торгах, встановлюються рішенням відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування на підставі містобудівного обґрунтування, яке підлягає громадському обговоренню. Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки при проектуванні і здійсненні будівництва об'єкта містобудування. Місцеві органи виконавчої влади або виконавчі органи місцевого самоврядування вживають заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог статті 25 цього Закону. Будівництво об'єктів містобудування здійснюється згідно з вимогами законодавства та відповідно до затвердженої проектної документації. При будівництві об'єктів знесення (у разі потреби) існуючих будинків і споруд, зелених насаджень, а також відшкодування збитків власникам (користувачам) будинків і споруд, земельних ділянок здійснюються у встановленому законом порядку. Планування окремої земельної ділянки, будівництво на ній будинків і споруд власниками або користувачами здійснюються з урахуванням законних інтересів інших власників або користувачів земельних ділянок, будинків і споруд.

У відповідності до статті 24 Закону України "Про планування і забудову територій" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням та відповідно до містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, встановлених згідно з вимогами цього Закону. Замовник, що має намір забудови належної йому на праві власності або користуванні земельної ділянки, або уповноважена ним особа звертається до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування із заявою (клопотанням) щодо намірів забудови земельної ділянки, в якій зазначаються призначення будівлі, споруди та орієнтовні характеристики забудови. До заяви (клопотання) можуть бути додані передпроектні роботи. Орган місцевого самоврядування визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки місцевим правилам забудови населеного пункту, містобудівній документації. У разі якщо зазначені в заяві (клопотанні) наміри належать до переважного чи допустимих видів забудови відповідної території, орган місцевого самоврядування у двотижневий строк з дня реєстрації заяви (клопотання) надає заявнику містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки, встановлені місцевими правилами забудови населеного пункту. У разі якщо наміри забудови земельної ділянки не відповідають вимогам містобудівної документації та видам використання території, встановленим місцевими правилами забудови, державними нормами, орган місцевого самоврядування протягом місяця з дня реєстрації заяви (клопотання) надає заявнику висновок щодо цієї невідповідності та рекомендації стосовно можливої зміни намірів забудови земельної ділянки. У разі відсутності місцевих правил забудови або при намірах забудови земельної ділянки за межами населеного пункту відповідний орган виконавчої влади чи орган місцевого самоврядування у двотижневий строк з дня реєстрації заяви (клопотання) надає заявнику згоду на розроблення містобудівного обґрунтування розміщення об'єкта. У разі якщо органи виконавчої влади або органи місцевого самоврядування мають намір забудови з власної ініціативи або з урахуванням пропозицій щодо намірів забудови вільних від забудови територій, внесених фізичними чи юридичними особами, вони вправі доручити відповідному органу земельних ресурсів і органу містобудування та архітектури внести пропозиції щодо добору земельних ділянок відповідно до земельного законодавства. Добір земельних ділянок здійснюється на підставі затверджених містобудівної документації та документації із землеустрою, регіональних або місцевих правил забудови. У разі намірів будівництва з ініціативи органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування за межами населених пунктів та за відсутності місцевих правил забудови вони можуть доручити відповідному органу містобудування та архітектури виконувати функції замовника з розроблення містобудівного обґрунтування розміщення об'єкта, що підлягає громадському обговоренню. Містобудівне обґрунтування погоджується з відповідними органами містобудування та архітектури, земельних ресурсів, охорони культурної спадщини, природоохоронним та санітарно-епідеміологічним органом. Свої висновки зазначені органи надають протягом місяця з дня подання на їх розгляд містобудівного обґрунтування незалежно один від одного. Містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки, викладені в містобудівному обґрунтуванні, після його погодження та врахування результатів громадського обговорення в порядку, встановленому цим Законом, затверджуються рішенням відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування одночасно із затвердженням містобудівного обґрунтування. Замовник, який має наміри забудови, що не відповідають містобудівним умовам і обмеженням, встановленим для земельної ділянки, що перебуває у його власності або користуванні, може звернутися до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування з додатковими пропозиціями та обґрунтуваннями цих намірів. Орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування у п'ятиденний строк з дня реєстрації такого звернення направляє його разом з матеріалами обґрунтувань на розгляд відповідного органу містобудування та архітектури, який за участю органів земельних ресурсів, охорони культурної спадщини, природоохоронних і санітарно-епідеміологічних органів у двотижневий строк готує і подає до органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування висновок, який містить пропозиції щодо доцільності (недоцільності) внесення змін до містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, місцевих правил забудови, містобудівної документації. У разі розгляду пропозицій щодо будівництва екологічно небезпечних об'єктів, комплексів будинків і споруд різного призначення органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування може бути продовжено строк підготовки такого висновку, але не більше ніж на два тижні. На підставі зазначених у висновку пропозицій орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування приймає рішення про відмову у внесенні змін до містобудівної документації, місцевих правил забудови або про надання згоди на розроблення містобудівного обґрунтування розміщення об'єкта із застосуванням процедури проведення громадського обговорення. За результатами громадського обговорення містобудівного обґрунтування, на підставі пропозицій стосовно внесення змін до містобудівної документації, місцевих правил забудови, містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування приймає відповідне рішення. Містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки, отримані відповідно до частини четвертої цієї статті або затверджені рішенням відповідної місцевої ради, є підставою для отримання інших вихідних даних для проектування об'єкту (об'єктів) забудови земельної ділянки та здійснення цього проектування.

Згідно із ст. 27 Закону України "Про планування і забудову територій" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), фізична чи юридична особа, яка подала заяву (клопотання) про намір забудови на земельній ділянці, що перебуває у її власності або користуванні, має право на одержання вихідних даних для проектування об'єкта містобудування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки; технічні умови щодо інженерного забезпечення об'єкта містобудування; завдання на проектування. Містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки надаються в порядку, встановленому статтями 23 і 24 цього Закону. У містобудівних умовах і обмеженнях забудови земельної ділянки згідно з місцевими правилами забудови, містобудівним обґрунтуванням можуть визначатися вимоги щодо відрахування коштів замовників на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Вимоги до змісту та форми містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, що подаються на затвердження, а також вимоги до змісту і порядку розроблення, погодження, фінансування та затвердження містобудівного обґрунтування визначаються спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань архітектури та містобудування. Строк розроблення і погодження містобудівного обґрунтування, що містить містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки, визначається договором і не може перевищувати трьох місяців. Технічні умови щодо інженерного забезпечення об'єкта містобудування після отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки надаються юридичними особами, які є власниками відповідних елементів інженерної інфраструктури або здійснюють їх експлуатацію, у п'ятнадцятиденний строк з дня реєстрації відповідного клопотання замовника або уповноваженої ним особи. Перелік осіб, які надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об'єкта містобудування, встановлюється містобудівними умовами і обмеженнями забудови земельної ділянки. При наданні технічних умов враховується, що місце приєднання інженерних мереж замовника до магістральних чи інших інженерних мереж знаходиться на межі земельної ділянки замовника або за його згодою на території цієї земельної ділянки. Якщо технічними умовами передбачається необхідність будівництва замовником інженерних мереж або об'єктів поза межами його земельної ділянки, величина пайової участі (внеску) замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту зменшується на суму пов'язаних з цим витрат. Побудовані замовником інженерні мережі та/або об'єкти передаються на баланс відповідним підприємствам з їх утримання. Вихідні дані об'єкта містобудування є чинними до завершення будівництва цього об'єкта, але не менше двох і не більше п'яти років. Замовник має право звернутися до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, а також до осіб, які надали технічні умови, з проханням продовжити строк дії вихідних даних. Рішення про продовження чи непродовження строку дії вихідних даних приймається на підставі мотивованого висновку спеціально уповноваженого органу з питань містобудування та архітектури. Зміни до вихідних даних протягом строку, встановленого частиною дев'ятою цієї статті, можуть вноситися тільки за згодою замовника. Організація розроблення містобудівного обґрунтування, його погодження, а також отримання в інтересах замовника вихідних даних у повному обсязі може здійснюватися на договірних засадах з підприємством, установою чи організацією. Уповноважене підприємство, установа чи організація для виконання своїх функцій від імені замовника має право отримувати від органів влади та підприємств, установ і організацій весь обсяг відповідної містобудівної, топографічної, інженерно-технічної інформації. Порядок надання вихідних даних для проектування об'єкта містобудування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Своєчасне підведення магістральних чи інших інженерних мереж до межі земельної ділянки замовника або за згодою замовника - на територію цієї земельної ділянки, а також збільшення їх пропускної спроможності здійснюються власниками цих мереж за договором, укладеним із замовником. У разі невиконання зобов'язань щодо підключення об'єкта до інженерних мереж у встановлений договором строк їх власник несе відповідальність, передбачену законом та договором. У разі відсутності місцевих правил забудови населеного пункту громадяни, які є власниками або користувачами земельних ділянок у селах, селищах та містах районного значення, замість вихідних даних, зазначених у частині другій цієї статті, можуть отримати у відповідному органі містобудування та архітектури будівельний паспорт об'єкта містобудування. Перелік об'єктів містобудування, щодо яких застосовується такий порядок, а також порядок надання будівельного паспорта встановлюються регіональними або місцевими правилами забудови.

Положеннями статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції чинній, в період існування спірних відносин) встановлено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва. Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

У відповідності до ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції чинній, в період існування спірних відносин), фізична або юридична особа, яка подала до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати вихідні дані для проектування об'єкта будівництва. Вихідні дані повинні міститися у повному обсязі в загальнодоступній містобудівній документації на місцевому рівні. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; завдання на проектування, що визначають обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень та властивостей об'єкта містобудування, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складаються з урахуванням містобудівних умов та обмежень, технічних умов. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі. Перелік об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Розгляд заяви та надання вихідних даних або прийняття рішення про відмову у видачі вихідних даних здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Рішення про відмову у видачі вихідних даних приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. За наявності плану зонування або детального плану території містобудівні умови та обмеження надаються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури. До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень. Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Вихідні дані є чинними до завершення будівництва об'єкта. Зміни до вихідних даних можуть вноситися тільки за згодою замовника.

З огляду на наведені норми (чинні, як на момент виникнення спірних відносин, так і на сьогоднішній день) вбачається, що для здійснення будівельних робіт законодавець встановлює обов'язковість наявності документів, що надають право на виконання будівельних робіт, та затвердженої проектної документації, отримання яких передбачає погодження з відповідними контролюючими органами дозвільних та проектних умов, в т.ч. містобудівних умови і обмежень забудови земельної ділянки.

Матеріалами справи підтверджується (договір оренди земельної ділянки від 22.10.2007, рішення Київської міської ради від 23.10.2013 №393/9881, угода про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 30.01..2014, листи Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 30.07.2014 №7595/0/12/27-14, від 06.08.2014 №7836/0/12/27-14, від 27.08.2014 №262/14/12-3/27-14, від 25.09.2014 №9625/0/12-3/27-14, від 28.11.2014 №9625/1/12-3/27-14, від 23.12.2014 №654/4/12/27-14) вчинення відповідачем дій, спрямованих на належне оформлення права користування земельною ділянкою, на якій розташований об'єкт приватизації за Договором, та неодноразове звернення до уповноваженого органу з метою погодження містобудівних умови і обмежень забудови такої земельної ділянки, що є необхідними (законодавчо встановленими) передумовами проведення будівництва спірного об'єкта.

При цьому, продовження дії договору оренди спірної земельної ділянки, який закінчився 22.10.2012р., було погоджено з Київською міською радою лише 23.10.2013р. (рішення №393/9881) та реалізовано лише 30.01.2014р. (дата укладення угоди), тобто, у період з 22.10.2012р. по 30.01.2014р. відповідач фактично був позбавлений можливості вчиняти дії щодо отримання дозвільних та проектних документів на будівництво об'єкта приватизації, адже, наявність прав на землю є передумовою їх отримання, зокрема, погодження містобудівних умови і обмежень забудови такої земельної ділянки, що в подальшому тривало майже пів року (з липня по грудень 2014 року), у зв'язку з постійними відмовами Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щоразу з різних підстав.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідач вжив усіх необхідних заходів, спрямованих на виконання зобов'язань, передбачених п. 5.1 Договору, в редакції Договорів №882/1 та №882/2, в частині проведення будівництва об'єкту приватизації.

Отже, невиконання відповідачем обов'язку з будівництва об'єкта у встановлені строки було зумовлене несвоєчасним виконання уповноваженими органами обов'язків з видачі дозвільних та проектних документів, необхідних для початку проведення такого будівництва, що виключає наявність вини відповідача та як наслідок, згідно ст. 614 Цивільного кодексу України, застосування до нього передбаченої відповідальності, в тому числі у вигляді розірвання Договору.

При цьому, слід звернути увагу на те, що всі повністю залежні тільки від відповідача зобов'язання за Договором (сплата коштів за придбання предмету приватизації, збереження робочих місць, проведення державної реєстрації припинення підприємства, реєстрація Договору у відповідних органах місцевих рад) останнім були виконанні належним чином, що підтверджується актом №5 поточної перевірки виконання умов Договору від 07.09.2015р., що свідчить про добросовісність відповідача в частині реалізації Договору.

Стосовно невнесення всієї суми інвестицій, що передбачена п. 5.1 Договору, в редакції Договору №882/2, то суд відзначає, що така сума включає в себе в т.ч. інвестування безпосереднього будівництва спірного об'єкту, що з незалежних відповідача обставин не здійснювалося, а відтак, посилання позивача на порушення умов Договору в частині невнесення всієї суми інвестицій в будівництво є передчасним.

Враховуючи вищевикладене, наведені обставини свідчать про відсутність вини відповідача, що виключає можливість задоволення позову в частині розірвання Договору з підстав невиконання відповідачем п. 5.1 Договору.

Оскільки вимога позивача про повернення спірного об'єкта приватизації є похідною від вимоги про розірвання Договору, то відмова в позові про розірвання Договору виключає можливість задоволення позову в частині вимоги про повернення відповідного майна, а тому правові підстави для зобов'язання відповідача повернути отримане за Договором майно відсутні. Також, судом не встановлено інших обставин, які б були підставою для повернення одержаного сторонами за чинним правочином.

Крім того, у задоволенні вимог позивача про стягнення з відповідача штрафу і пені за неналежне виконання ним зобов'язань за Договором, в редакції Договорів №882/1 та №882/2 необхідно відмовити, оскільки судом встановлено, що відповідач вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов'язання, а його вина у порушенні виконання зобов'язання, передбаченого п. 5.1 Договору, відсутня.

Згідно зі статтею 33 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивачем не доведено належними засобами доказування обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх позовних вимог, а відтак позовні вимоги задоволення не підлягають.

Відповідно до ст. 49 ГПК України, судові витрати підлягають стягненню з позивача в доход Державного бюджету України, оскільки останньому ухвалою від 01.04.2016р. було надано відстрочку по сплаті судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. В задоволенні позову відмовити повністю.

2. Стягнути з Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву (01032, м. Київ, бул. Т.Шевченка, 50-г, ) в доход Державного бюджету України 122 344 грн. 96 коп. судового збору. Видати наказ.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його прийняття, оформленого відповідно до вимог ст. 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення підписано: 24.05.2016р.

Суддя А.І. Привалов