Господарський суд
Житомирської області
_________________________________________
______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Від "14" липня 2016 р. Справа № 906/562/16

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Машевської О.П.

за участю секретаря судового засідання: Гребеннікової Н.П.

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1М дов. №08/20222 від 28.12.2015р.

від відповідача: ОСОБА_2, представник за довіреністю №1104 від 18.06.2016р., дійсна до 18.06.2019р., фізична особа - підприємець ОСОБА_3 ( свідоцтво про державну реєстрацію серії В03 №082111 від 14.06.2007р).

В засіданні суду 07.07.16р. оголошувалась перерва до 11:00 год. 14.07.16р. в порядку статті 77 ГПК України

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" (м. Житомир)

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (с. Стрижівка, Коростишівський р-н)

про стягнення 14181,74 грн.

Позивачем ОСОБА_4" було пред'явлено позов про стягнення на його користь з відповідача ФОП ОСОБА_3 - 14181, 74 грн. вартості недоврахованої електроенергії у зв'язку з порушенням відповідачем п. 10.2.26 ПКЕЕ (шляхом пошкодження цілісності кожуха електролічильника).

Ухвалою від 08.06.2016р. господарський суд порушив провадження у справі №906/562/16, вжив заходи по підготовці справи до розгляду, передбачені ст. 64-65 ГПК України та призначив судове засідання на 23.06.2016.

В засіданні суду 23.06.2016 представники позивача позов підтримали в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, яким просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав, викладених в ньому.

Ухвалою від 23.06.2016 господарський суд відклав розгляд справи та призначив наступне судове засідання на 07.07.2016.

В засіданні суду представник позивача подав заперечення на позовну заяву, позов підтримав з підстав, визначених у позовній заяві та запереченнях до відзиву на позовну заяву.

Представник відповідача проти позову заперечив.

Судом було оголошено перерву в засіданні до 14.07.2016 до 11:00 для дослідження судом додатково поданих доказів та їх об'єктивної оцінки.

14.07.2016 суд продовжив розгляд справи по суті.

Представник позивача заявив клопотання про долучення до матеріалів справи документів, які витребовувалися судом ухвалою від 23.06.2016.

Представник відповідача заявив клопотання про долучення фотознімків, про які заявив в засіданні суду 07.07.2016 до оголошення перерви.

В засіданні суду 14.07.2016 представнику позивача та представникам відповідача оголошено вступну та резолютивну частини рішення про відмову в позові.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Між публічним акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" (позивач) та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 (відповідач) укладено договір №1091 від 31.03.2014 про постачання електричної енергії.

Відповідно до п.1 договору постачальник постачає електричну енергію споживачу, а споживач оплачує постачальнику її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами договору та додатками до нього, які є невід'ємною частиною договору.

Відповідно до п. 2 договору сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією.

Згідно з п.п. 2.1.2 договору постачальник зобов'язаний постачати електроенергію як різновид товарної продукції відповідачу:

- в межах - кВА приєднаної, 23 кВт дозволеної до використання потужності на відповідному класі напруги з визначеними йому цим договором умовами та обсягами постачання електроенергії, згідно додатка №1;

- згідно з категорійністю струмоприймачів споживача відповідно до існуючої схеми електропостачання і ПУЕ та розподілом відповідно до Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін;

- із дотриманням граничних показників якості електричної енергії, визначених державними стандартами.

Відповідно до п.п. 2.2.3 договору споживач повинен своєчасно сплачувати за використану електричну енергію, а також вносити всі інші платежі за розрахунковий період відповідно до встановленої системи обліку електроенергії, класу напруги та за діючими на період розрахунку тарифами у грошовій формі та іншими формами розрахунків згідно з чинним законодавством України. Дата оплати рахунка (здійснення розрахунку) визначається датою, на яку були зараховані кошти на поточний рахунок із спеціальним режимом використання постачальника електричної енергії за регульованим тарифом. Розрахунковим періодом вважається період з 15 числа по 14 число включно і вказаний період прирівнюється до періоду дії тарифу (календарного місяця).

Відповідно до п. 7.1 договору облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) субспоживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів, щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником електричної енергії розрахунковим шляхом (додатки 4, 15) згідно з нормативними документами.

Відповідно до п. 7.3 договору оплата електроенергії здійснюється споживачем у формі попередньої оплати у розмірі вартості заявленого обсягу споживання електричної енергії на відповідний розрахунковий період або плановими платежами у такі терміни:

- до 05 числа розрахункового місяця - 100%;

- 5 операційних днів з дня отримання рахунку, включаючи день його отримання, для споживачів, які оплачують електричну енергію самостійно;

- 10 операційних днів з дня отримання рахунку, включаючи день його отримання, для споживачів, які здійснюють розрахунки через свою територіальну відокремлену головну організацію.

Відповідно до п. 10.1 договір укладається на строк до 31 грудня поточного року, набирає чинності з дня його підписання та вважається щорічно продовженим, якщо за місяць до закінчення строку не буде заявлено однією із сторін про відмову від договору або його перегляд.

14 квітня 2014року представниками позивача складено Акт про пломбування № 514 електролічильника типу НІК 2303АРП1, з пломбою держповірки № 0202173 за ІІ квартал 2013р. , згідно якого клемну кришку кожуха електролічильника опломбовано пломбою постачальника С14354775, матеріал кріплення -трос, та магнітний індикатор оптопорт М8502257 - пломбою С14354775 , матеріал кріплення - наклейка. Цим актом підтверджується додаткове пломбування ввідного рубильника (захисного кожуху) пломбою постачальника С14354776 , матеріал кріплення -трос . ОСОБА_5 про пломбування від 14.04.14р. №514 підписано відповідачем ( а.с. 22).

Того ж дня, 14 квітня 2014року представниками позивача складено Акт № 169 технічної перевірки точки обліку електричної енергії з трифазними електрролічильниками , згідно якого не виявлено жодних порушень як у роботі електролічильника типу НІК 2303АРП1, так і в його зовнішньому стані ( а.с. 89).

В ході судового вирішення спору сторони спору визнали, що електролічильник типу НІК 2303АРП1 є власністю відповідача, придбаний ним самостійно у торговій мережі та змонтований , а позивачем лише здійснено його пломбування.

30 вересня 2014року представниками позивача здійснено контрольний огляд засобів обліку , про що внесено відповідні дані до відомості та в графі " представник споживача" зроблено запис "Рюма" і його підпис ( а.с. 76).

21 вересня 2015 представниками позивача також здійснено контрольний огляд електролічильника відповідача , однак зі змісту графи " представник споживача" суд не встановив, що контрольний огляд проведено з відома та за участю останнього або його уповноваженого представника (а.с. 75).

Судом встановлено, що у відомості контрольного огляду електролічильника відповідача станом на 21.09.15р. не зафіксовано жодних доказів стороннього втручання в роботу електролічильника та іншого стороннього механічного впливу на нього або ж пошкодження корпусу, інше.

Відповідно до п. 1.2 Правил користування електричною енергією в редакції чинній станом на 26.11.2015року було передбачено, що контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.

Відповідно до п. 1.2 ПКЕЕ технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку "Правилам устройства электроустановок" (далі - ПУЕ) та іншим нормативно-технічним документам.

Згідно п. 3.33 Правил користування електричною енергією електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку.

Технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки.

Роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача та оформляються актом про проведені роботи із зазначенням в акті прізвища уповноваженого представника електропередавальної організації, який проводив роботи, та номера його службового посвідчення, підстави проведення технічної перевірки або контрольного огляду засобу обліку та детального опису результатів обстеження.

Таким чином, як технічна перевірка, так і контрольний огляд засобів обліку оформляються актом про проведені роботи, із визначенням підстав їх проведення та детального опису результатів обстеження.

26 листопада 2015року представники позивача прибули до відповідача та оформили Акт №001534 про пломбування та технічну перевірку засобів обліку електричної енергії від 26.11.2015 р. (а.с. 107-108).

Того ж дня, 26.11.2015 представниками позивача було складено Акт про порушення №015858 (ПКЕЕ або ПКЕЕН) відповідачем п. 10.2.26 Правил користування електричною енергією шляхом пошкодження цілісності кожуху електролічильника (нерівномірні сліди склеювання та тріщини у верхньому куті лічильника. На місці порушення представниками позивача здійснено фото-фіксацію виявленого пошкодження ( а.с. 87-89). У пункті 5 Акту "Перелік струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі, та режим роботи" внесено запис наступного змісту :" паспортні дані обладнання відсутні".

Сам електролічильник демонтовано та укладено у пакет, опломбований пломбою № С25730279 із врученням відповідачу ОСОБА_5 про пломбування від 26.11.2015р. № 261115. Одночасно повідомлено відповідача про засідання комісії з розгляду зазначеного акту 09.12.2015р. за адресою: м. Коростишів, вул. Різдвяна , 82б , каб. № 23 об 10:00 год. Відповідач на цьому акті вчинив напис наступного змісту : "лічильник електроенергії не пошкоджував і вважаю , що його корпус є цілим" (а. с. 18-19).

03 грудня 2015р. демонтований електролічильник типу НІК 2303АРП1 та вміщений у пакет, опломбований пломбою позивача № С25730279 доставлено на експертизу спільно створеної комісії з представників позивача та ДП "Житомирстандартметрологія" , участь у якій прийняв відповідач , та за результатами якої складено Акт 255/12 від 03.12.15р., у п.5 якого " Зовнішні пошкодження приладу" проставлено прочерк та про направлення електролічильника до КНДІСЕ щодо вирішення питання пошкодження корпусу та можливе втручання в роботу лічильника. ( а.с. 56).

Як встановив суд, наказом №175 від 26.11.2015 "Про поновлення складу комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) та призначення відповідальних осіб" було визначено склад комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН.

На засіданні комісії постачальника , яке відбулось 09.12.15р. без участі відповідача було прийнято наступне рішення: лічильник направлено на експертизу до ЦРПО ПАТ "ЕК "Житомиробленерго"; засідання комісії переноситься до моменту отримання висновку експертизи. Рішення комісії оформлено протоколом №51 від 09.12.2015р. ( а.с. 74).

Як встановив суд, експертизу електролічильник типу НІК 2303АРП1 проведено Вінницьким відділенням КНДІСЕ. Відповідно до висновку ВВ КНДІСЕ від 04.03.2016 експертом встановлено наступне:

1. Пломби, які були встановлені на лічильнику електричної енергії НІК 2303 АРП1 зав. №0202173 втручанню та перепломбуванню не підвергалися.

2.1 В місці сполучення цоколя та прозорого кожуху наявне непередбачене заводом-виробником поєднання частин корпусу лічильника. Залишки речовини подібної до клею свідчить про стороннє втручання в корпус лічильника.

2.2 Явних візуальних ознак втручання в принципову електричну схему лічильника НІК 2303 АРП1 зав. №0202173 не спостерігається. Однак внаслідок виконання нештатного з'єднання цоколя із кожухом (шляхом їх склеювання) не виключається можливість спроби змінення параметризації основної конфігурації програмного алгоритму лічильнику, спрямованих на зменшення обчислення показників спожитої електричної енергії ( а.с. 32-33).

20 квітня 2016року відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН за участю відповідача та його представника ОСОБА_6 , на якому вирішено:

1. ОСОБА_5 від 26.11.2015р. №015858 про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН визнати правомірним.

2. Нарахування по акту виконати у відповідності з пунктом 2.5 Методики з дня останнього контрольного огляду ( 21.09.15р.) по дату фіксації порушення (26.11.15р.) по дозволеній потужності із застосуванням коефіцієнта 0,5 .

3. Розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією додається.

4. Обсяг та вартість не облікованої електричної енергії складає 7771 кВт.год. на суму 14181,74 грн.

6. Нарахована сума повинна бути сплачена до 23.05.2016р. При несплаті в зазначений термін, енергопостачальник подає справу до суду для примусового стягнення нарахованої суми. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. Рішення комісії оформлено протоколом № 99 від 20.04.2016р.

Відповідач на протоколі вчинив написи "ознайомлений з протоколом" та "з висновком експертизи не згоден" , про що розписався. Окрім того, того ж дня відповідач отримав під розписку рахунок за електроенергію № 13539 від 20.04.2016р. по Акту № 015858) на суму 14181,74 грн. ( а.с. 21, 23).

07червня 2016 року позивач звернувся з цим позовом до суду про стягнення з відповідача 14181,74 грн. не облікованої електричної енергії, однак відповідач позов не визнав.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши подані учасниками судового процесу докази на підтвердження своїх вимог та заперечень за правилами ст.ст. 4-7, 33 , 35 та 43 ГПК України, господарський суд прийшов до висновку відмовити у позові з наступних підстав.

Відповідно до пункту 1 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Згідно зі ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Відповідно до статті 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватись оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

У п. 4.2.6 договору №1091 від 31.03.2014 про постачання електричної енергії передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії , розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недоврахованої унаслідок порушення споживачем - юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 18.12.2008 року № 1384 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у р а з і т а к и х д і й споживача як п о ш к о д ж е н н я з а с о б і в о б л і к у електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку тощо.

Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання (ч. 3 ст. 235 ГК України).

Так, згідно з п. 6.40 зазначених Правил у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, встановлених у місцях, вказаних в акті про пломбування або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, п о ш к о д ж е н н я р о з р а х у н к о в и х з а с о б і в о б л і к у , явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.

Відповідно до абзацу 1 п. 6.41 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії порушень Правил або умов договору на місці виявлення порушення, у присутності представника споживача складається акт порушень.

На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначається обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (абзац 1 п. 6.42 Правил).

Разом з тим, в абз. 1 пункту 2.1 Методики зазначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення порушень Правил, зокрема:

- пошкодження приладів обліку (розбите скло, п о ш к о д ж е н н я ц і л і с н о с т і к о р п у с у тощо), і н ш и х д і й споживача, я к і п р и з в е л и до з м і н и п о к а з і в п р и л а д і в о б л і к у (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів) ( пункт 3).

Згідно абз. 2 пункту 2.1 Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку ф а к т п о ш к о д ж е н н я установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства.

Зміст наведених абзаців п.2.1 Методики дає підстави дійти висновку, що вона застосовується за одночасного існування двох умов: порушення цілісності пломб та, як наслідок, втручання споживача в роботу приладів обліку; пошкодження приладів обліку, які призвели до зміни показів приладів обліку ( постанова ВГСУ від 18 червня 2015 року у справі № 911/1413/14 , постанова ВГСУ від 03 лютого 2016 року у справі № 911/1413/14).

Оскільки ф а к т втручання споживача в роботу приладів обліку, факт п о ш к о д ж е н н я пломб та/або п р и л а д і в о б л і к у має бути підтверджений експертизою, судом враховується , що експертиза засобу обліку - комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо цілісності пломб, якими опломбовується засіб обліку, їх відповідності пломбам заінтересованих організацій, відповідності засобу обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації ( абз. 24 п. 1.2 Правил).

За умовою п. 3.30 Правил експертиза обліку в частині дослідження його відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється у присутності уповноважених представників власника обліку або організації, яка відповідає за його збереження, постачальника електричної енергії, електропередавальної організації, представника територіального органу, уповноваженого центральним органом виконавчої влади у сфері метрології на проведення державних приймальних і контрольних випробувань і повірки засобів вимірювальної техніки та на проведення методик вимірювань, що використовуються у сфері та/або поза сферою поширення державного метрологічного нагляду.

Судом встановлено, що 03 грудня 2015р. було проведено експертизу демонтованого електролічильника типу НІК 2303АРП1 спільно створеною комісією з представників позивача та ДП "Житомирстандартметрологія" , участь у якій прийняв відповідач , та за результатами якої складено Акт 255/12 від 03.12.15р., у п.5 якого "Зовнішні пошкодження приладу" проставлено прочерк та про направлення електролічильника до КНДІСЕ щодо вирішення питання пошкодження корпусу та можливе втручання в роботу лічильника ( а. с. 56).

Тобто, проведена 023.12.15р. експертиза засобу обліку відповідача відбулась за правилами абз. 1 п. 3.30 Правил.

В свою чергу, згідно абз. 2 цього пункту, експертиза засобу обліку в частині дослідження матеріалів, речовин, з яких виготовлені засіб обліку та/або пломби, здійснюється спеціалізованими організаціями, які мають право на виконання таких робіт.

Числові та описові дані, отримані під час експертизи, висновки зазначаються у відповідному документі.

Таким чином, підтвердження пошкодження приладів обліку, пломб, а також факти втручання в їх роботу здійснюються спеціалізованими організаціями (криміналістичні центри МВС України, Науково-дослідні інститути судових експертиз тощо), які мають право на виконання таких робіт.

Судом встановлено, що проведена 04 березня 2016року Вінницьким відділенням КНДІСЕ експертиза електролічильника типу НІК 2303АРП1 підтвердила відсутність ф а к т у втручання чи перепломбування пломб, на ньому встановлених.

Відповідь експерта на поставлене позивачем питання за №2 про те, чи проводилось втручання в корпус лічильника (в місці з'єднання цоколя та кришки лічильника або іншим чином) та внесення змін в електричну схему лічильника з метою впливу на його роботу, суд не приймає до уваги при вирішенні цього спору , з наступних підстав.

Висновок експертизи про те, що в місці сполучення цоколя та прозорого кожуху наявне непередбачене заводом-виробником поєднання частин корпусу лічильника, не підтверджений дослідницькою частиною висновку щодо дослідження експертом технологічного процесу поєднання частин корпусу лічильника заводом-виробником .

Висновок експертизи про те, що залишки речовини подібної до клею свідчить про стороннє втручання в корпус лічильника, також не підтверджений дослідницькою частиною висновку щодо дослідження експертом самої речовини на предмет її хімічного складу, і що ця речовина не використовується заводом-виробником при технологічному процесі поєднання частин корпусу лічильника.

Так, у дослідницькій частині висновку експерт описує наступне: " після проведення зовнішнього огляду та зняття свинцевих пломб заводу виробника, Держспоживстандарту, було здійснено в і д о к р е м л е н н я ц о к о л ю від к о ж у х у ... спроба зняття п р о з о р о г о кожуха, як п е р е д б а ч е н о к о н с т р у к т и в н и м в и к о н а н н я м лічильника до бажаного результату не призвела, для зняття було застосоване механічне вручання за допомогою різального осцилюючого електричного інструменту ... механічне втручання призвело до в і д о к р е м л е н н я ч а с т и н и ц о к о л ю , який фрагментарно залишився у п а з і п р о з о р о г о к о ж у х у " ( а с. 29).

З наведеного можна дійти висновку, що конструктивним виконанням лічильника передбачена наявність як "кожуху", так і " прозорого кожуху" , кожен з яких з'єднується із цоколем, а також передбачена можливість зняття саме прозорого кожуху без застосування будь-яких інструментів, оскільки останній з цоколем склеюванням не з'єднується.

Загалом, експертом висловлене припущення про те, що залишки речовини подібної до клею свідчать про стороннє втручання в корпус лічильника, а не встановлено факт порушення засобу обліку речовиною, яка не використовується заводом-виробником.

У висновку експертизи також зазначено, що явних візуальних ознак втручання в принципову електричну схему лічильника НІК 2303 АРП1 зав. №0202173 не спостерігається.

Однак , експерт знову робить припущення про те, що внаслідок виконання нештатного з'єднання цоколя із кожухом (шляхом їх склеювання) не виключається можливість спроби змінення параметризації основної конфігурації програмного алгоритму лічильнику, спрямованих на зменшення обчислення показників спожитої електричної енергії ( а.с. 32-33).

Таким чином , вживаючи у заключній частині висновку словосполучення " нештатне з'єднання" експерт залишає поза увагою відсутність у дослідницькій його частині визначення цього поняття, оскільки, слід вважати, що його антонімом є "штатне з'єднання" цоколя із кожухом , яке не передбачає їх склеювання.

Підсумовуючи вищевикладене , за наслідком проведеної експертизи електролічильника типу НІК 2303АРП1, Вінницьким відділенням КНДІСЕ не було встановлено того факту, що пошкодження корпусу лічильника сталося внаслідок дій відповідача, і ці дії призвели до зміни його показів.

Абз. 2 п.2.1 Методики зобов'язує постачальника встановити ф а к т п о ш к о д ж е н н я засобу обліку експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Оскільки зі змісту наведених норм Правил та Методики вбачається, що постачальник електричної енергії набуває право визначити обсяг спожитої електричної енергії на підставі Методики, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією лише при наявності з боку споживача протиправних дій, спрямованих на приховування реального обсягу електричної енергії, для застосування Методики, зокрема, її пункту 2.5, необхідно не лише формально дочекатися результатів експертизи, але й надати отриманим результатам належну оцінку (процедурну, технічну , юридичну тощо).

Ст. 33 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Враховуючи наведене, суд погоджується з доводами відповідача про недоведеність позивачем обставин пошкодження приладу обліку електроенергії споживачем з метою зміни його показів.

Недоведеність позову має наслідком відмову у позові.

На підставі ч.5 ст. 49 ГПК України судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 4-3,4-7,33, 43 , 49, 82-85 ГПК України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

У позові відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів з дня його оголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення, зазначений строк обчислюється з дня підписання рішення, оформленого відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 19 липня 2016року

Суддя Машевська О.П.

Віддрукувати: 1 - у справу , 2-3 - сторонам (простою)