РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2016Справа №910/8160/16

За позовом Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

про стягнення 17 269, 44 грн.

Суддя Бондарчук В.В.

Представники:

від позивача: Іващенко О.В.;

від відповідача: не з'явились.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство "Київенерго" (далі-позивач або ПАТ "Київенерго") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі-відповідач або ФОП ОСОБА_1) про стягнення 17 269, 44 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані самовільним споживанням відповідачем електричної енергії, про що позивачем було складено акт про порушення ПКЕЕ № 46598 від 26.10.2015.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2016 порушено провадження у даній справі, призначено її до розгляду у судовому засіданні на 09.06.2016 за участю представників сторін, яких зобов'язано надати суду певні документи.

11.05.2016 через загальний відділ діловодства суду від представника позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження у справі.

Розгляд справи неодноразово відкладався згідно п.п. 1-2 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України.

05.07.2016 через загальний відділ діловодства суду від Публічного акціонерного товариства "Київенерго" надійшло клопотання, в додатках до якого надано довідку про погашення судового збору та відомості станом на 01.07.2016 про надходження коштів за спожиту електричну енергію по акту порушень ПКЕЕ № 46598 від 26.10.2015.

У даному судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, причин неявки суду не повідомив, однак про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

Приймаючи до уваги, що представник відповідача був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, враховуючи, що матеріали справи містять достатньо документів для розгляду справи по суті, суд вважає, що неявка у судове засідання представників відповідача не є перешкодою для прийняття рішення у даній справі.

Відповідно до ст. 82 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами та витребуваних судом.

У судовому засіданні 11.07.2016 відповідно до ст. 85 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

26.10.2015 представниками Публічного акціонерного товариства "Київенерго" складено акт про порушення № 46598, яким встановлено, що Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 при користуванні електричною енергією на об'єкті МАФ «ІНФОРМАЦІЯ_1» за адресою: АДРЕСА_2, порушив ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 1.3, 5.1, 6.40, 10.2 ПКЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі електропередавальної організації ПАТ «Київенерго» з метою без облікового споживання електроенергії.

На підставі наряду-завдання № 1636 на відключення, у зв'язку з самовільним підключенням до мережі ПАТ «Київенерго» складено акт про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) № 46598 від 26.10.2015.

Відключення (усунення безоблікового споживання електричної енергії) було виконано 26.10.2015, про що складено акт № 46598/1 про пломбування засобів обліку.

Так, за результатами розгляду акту про порушення № 46598 від 26.10.2015, комісією Публічного акціонерного товариства "Київенерго" було прийнято рішення, оформлене протоколом № 4266 від 10.12.2015, яким вирішено провести нарахування згідно п. 2.6 за формулою № 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ. Потужність 4, 55 кВт.

Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 год., 7 днів на тиждень, К=1.

Період нарахування з 01.05.2015 по 26.10.2015.

Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 17 269, 44 грн. за 9773, 40 кВтг.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначає, що споживання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_2, відбулося без дозволу позивача, зокрема рішення комісії оформлене протоколом № 4266 від 10.12.2015 відповідачем у судовому порядку не оскаржувалось, а тому підлягають стягненню з відповідача 17 269, 44 грн. вартості електроенергії спожитої без обліку (договору).

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Згідно ст. 174 Господарського кодексу України, господарські зобов'язання можуть виникати: безпосередньо із закону або іншого нормативно-правового акта, що регулює господарську діяльність; з акту управління господарською діяльністю; з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать; внаслідок заподіяння шкоди суб'єкту або суб'єктом господарювання, придбання або збереження майна суб'єкта або суб'єктом господарювання за рахунок іншої особи без достатніх на те підстав; у результаті створення об'єктів інтелектуальної власності та інших дій суб'єктів, а також внаслідок подій, з якими закон пов'язує настання правових наслідків у сфері господарювання.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику", споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається (ч. 2 ст. 275 Господарського кодексу України).

Згідно ч.1 ст. 277 Господарського кодексу України, абоненти користуються енергією з додержанням правил користування енергією відповідного виду. Правила користування енергією, якщо інше не передбачено законом, затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.1.1 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.1996 року № 28 (надалі - ПКЕЕ), ці правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Як зазначено судом вище, 26.10.2015 представниками Публічного акціонерного товариства "Київенерго" складено акт про порушення № 46598, яким встановлено, що Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 при користуванні електричною енергією на об'єкті МАФ «ІНФОРМАЦІЯ_1» за адресою: АДРЕСА_2, порушив ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 1.3, 5.1, 6.40, 10.2 ПКЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі електропередавальної організації ПАТ «Київенерго» з метою безоблікового споживання електроенергії.

Відповідно до п. 1.3. ПКЕЕ, постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Згідно з положеннями пункту 5.1. ПКЕЕ, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

У відповідності до п. 7.6. ПКЕЕ, у разі самовільного підключення споживачем струмоприймачів або збільшення величини приєднаної потужності понад величину, визначену умовами договору та/або проектними рішеннями, приєднання струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку, зниження показників якості електричної енергії з вини споживача до величин, які порушують нормальне функціонування електроустановок електропередавальної організації та інших споживачів, невиконання припису уповноваженого представника відповідного органу виконавчої влади, який стосується вищенаведених порушень, постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право без попередження повністю припинити споживачу електропостачання (технічне забезпечення електропостачання споживача) після оформлення у встановленому цими Правилами порядку акта про порушення.

Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику. Зокрема, правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Пунктом 10.2. ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих правил та умов договору; забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням) відповідальних представників постачальника електричної енергії та/або відповідальних представників підприємства, що здійснює передачу електричної енергії, до власних електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору про постачання електричної енергії.

Відповідно до п. 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

При цьому, пунктом 6.41. ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Згідно з пунктом 6.42. ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

В ході дослідження, наданого позивачем акту порушень № 46598 від 26.10.2015 судом встановлено, що при його складанні був присутній споживач - ОСОБА_1, який підписав та ознайомився з даним актом. Також в акті визначено дату засідання комісії з розгляду актів порушень - 10.12.2015.

10.12.2015 у відповідності до вищевказаних вимог ПКЕЕ, відбулось засідання комісії (за присутності відповідача), що супроводжувались веденням протоколу № 4266.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Комісія з розгляду актів порушень (протокол № 4266 від 10.12.2015) вирішила провести нарахування згідно п. 2.6 за формулою № 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікової внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ. Потужність 4, 55 кВт.

Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 год., 7 днів на тиждень, К=1.

Період нарахування з 01.05.2015 по 26.10.2015.

За розрахунком вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору) за актом № 46598 від 26.10.2015 відповідачу було нараховано 17 269, 44 грн.

Так, з наведеним вище протоколом засідання відповідача ознайомився, копію відповідного протоколу, розрахунок і рахунок отримав 10.12.2015, що підтверджуються підписом споживача.

Відповідно до пункту 6.43 ПКЕЕ кошти за недовраховану електричну енергію перераховуються споживачем на поточний рахунок із спеціальним режимом використання постачальника електричної енергії за регульованим тарифом або поточний рахунок постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Споживач зобов'язаний оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що після порушення провадження у справі відповідач провів оплату наявної заборгованості у розмірі 12 000, 00 грн., що підтверджується наданою позивачем довідкою про надходження коштів за спожиту електричну енергію по акту порушень ПКЕЕ № 46598 від 26.10.2015 станом на 01.07.2016 по о/р № НОМЕР_2.

Так, відповідно до п. 1-1 ч. 1 ст. 80 ГПК України, господарський суд припиняє провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Згідно п. 4.4. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» господарський суд припиняє провадження у справі у зв'язку з відсутністю предмета спору (пункт 11 частини першоїстатті 80 Господарського процесуального кодексу України), зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв'язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для припинення провадження у справі № 910/8160/16 на підставі п. 1-1 ч. 1 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України в частині стягнення боргу у розмірі 12 000, 00 грн., які були сплачені відповідачем в рахунок погашення заборгованості після порушення провадження у справі, за відсутністю предмету спору.

Таким чином, на день прийняття рішення у справі непогашеною залишилась заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 5 269, 44 грн.

Частиною 1 ст. 216 ГК України встановлено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки (ч. 1 ст. 217 ГК України).

Згідно частини 5 ст. 277 ГК України, відповідальність за порушення Правил користування енергією встановлюється законом.

Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

У відповідності до стаття 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно.

Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно частини 2 статті 1213 Цивільного кодексу України, у разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна.

Відповідно до ст.ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Враховуючи наведене вище, суд визнає обставини, на які посилається позивач в обґрунтування позову, доведеними, у зв'язку з чим позов Публічного акціонерного товариства "Київенерго" про стягнення з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 5 269, 44 грн. боргу за споживання електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем правил користування електричною енергією, а саме, самовільного підключення до електричних мереж Публічного акціонерного товариства "Київенерго", підлягає задоволенню повністю.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що з довідки Публічного акціонерного товариства "Київенерго" вбачається, що останньому сплачено ФОП ОСОБА_1 грошові кошти сумою 1 378, 00 грн. в погашення судового збору за позовною заявою від 27.04.2016.

Керуючись ст. ст. 32, 33, 49, 75, 80, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Провадження у справі № 910/8160/16 припинити на підставі пункту 1-1 частини 1 статті 80 ГПК України в частині стягнення 12 000, 00 грн. основного боргу за відсутністю предмету спору.

2. Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Київенерго" задовольнити.

3. Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (03039, АДРЕСА_1, ідентифікаційний код - НОМЕР_1) на користь Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (01001, м. Київ, пл. Івана Франка, 5, ідентифікаційний код - 00131305) 5 269 (п'ять тисяч двісті шістдесят дев'ять) грн. 44 коп. - заборгованості.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повний текст рішення складено: 14.07.2016.

Суддя Бондарчук В.В.