КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" липня 2016 р. Справа№ 911/626/14

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Чорної Л.В.

Руденко М.А.

cекретар судового засідання Білак В.Ю.

за участю представників:

від позивача: Чубук Е.А. - за довіреністю оформленою належним чином; Лянний В.М. - за довіреністю оформленою належним чином; Голосний В.М. - за довіреністю оформленою належним чином;

від відповідача: Бабенко А.О. - за довіреністю оформленою належним чином; Саліван Л.Ф. - за довіреністю оформленою належним чином,

розглянувши апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Київобленерго"

на рішення Господарського суду Київської області від 19.04.2016р.

у справі №911/626/14 (суддя Ярема В.А.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Київський радіозавод"

до відповідача Публічного акціонерного товариства "Київобленерго"

про скасування рішення комісії по розгляду акта

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Київський радіозавод" звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" про скасування акта про порушення №К021808 від 15.11.2013р. та рішення комісії ПАТ "Київобленерго" по розгляду акта №К021808 від 15.11.2013р. про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформленого протоколом №0027 від 29.01.2014р.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що акт про порушення №К021808 від 15.11.2013р. не відповідає нормам чинного законодавства, а обставини зазначені в акті сталися з вини ПАТ "Київобленерго", ПАТ "Київський радіозавод" вважає акт про порушення №К021808 від 15.11.2013р. та рішення комісії ПАТ "Київобленерго" по розгляду акта №К021808 від 15.11.2013р. про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформлене протоколом №0027 від 29.01.2014р., такими що не відповідають вимогам закону, а тому позивач просить скасувати спірне у даній справі рішення комісії з огляду на його необґрунтованість.

Крім того, позивач зазначав про відсутність у його діях порушень ПКЕЕ щодо зняття проводу на колі напруги трансформатора струму фази "В" та необлікованого використання електроенергії, оскільки обсяги використання споживачем електроенергії протягом спірного періоду збільшилися в порівнянні з попередніми роками за цей же період, у той час як відсутність кваліфікації у працівників відповідача, що здійснювали перевірку, призвела до помилкового встановлення порушення.

Відповідач заперечуючи проти позову у суді першої інстанції посилався на те, що встановлене зняття проводу на колі напруги є самостійним порушенням, поряд з яким не має необхідності встановлювати цілісність пломб, у той час як складений акт про порушення №К021808 від 15.11.2013 відповідає вимогам закону, а прийняте на підставі такого акту рішення є правомірним, оскільки розрахунок заподіяних постачальнику збитків був проведений відповідно до пп. в) п. 2.5. Методики виходячи з потужності, що визначена за мінімальною пропускною здатністю мережі споживача (147 кВт), зазначеною в п. 4 акта про порушення, яка є меншою ніж дозволена потужність для даної точки обліку (250 кВт), з урахуванням обставин, що унеможливили застосування пп. б) п. 2.5 Методики та визначення потужності, обчисленої виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність.

Водночас, відповідач звернувся до суду першої інстанції з поясненнями, відповідно до яких АТ "Київський радіозавод", зокрема, відмовився від вимоги про скасування акта про порушення №К021808 від 15.11.2013 року.

Рішенням господарського суду Київської області від 17.03.2015р. у справі №911/626/14, залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 22.09.2015р., у справі №911/626/14 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Вищого господарського суду України від 16.02.2016р. постанову Київського апеляційного господарського суду від 22.09.2015р. та рішення господарського суду Київської області від 17.03.2015р. у справі № 911/626/14 скасовано, справу направлено на новий розгляд до Господарського суду Київської області.

Рішенням Господарського суду Київської області від 19.04.2016р. провадження у справі №911/626/14 в частині позовної вимоги Публічного акціонерного товариства "Київський радіозавод" про скасування акта №К021808 від 15.11.2013р. припинено за частиною п. 4 ч.1 ст. 80 ГПК України , в іншій частині позовні вимоги задоволено, скасовано рішення комісії Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" по розгляду акта №К021808 від 15.11.2013р. про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформлене протоколом №0027 від 29.01.2014р.

Не погодившись з вказаним рішенням, Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" звернулось до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, відповідно до якої просило скасувати оскаржуване рішення щодо скасування рішення комісії ПАТ «Київобленерго» по розгляду акту № К021808 від 15.11.2013р. про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформлене протоколом № 0027 від 29.01.2014р. та покладенні судових витрат на відповідача, прийняти нове рішення, в якому відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Апеляційна скарга вмотивована тим, що Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" вважає рішення незаконним з підстав неповного з'ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків, викладених у рішенні обставинам справи та неправильного застосування норм матеріального права.

Скаржник зазначав, що знятий провід на колі напруги трансформатора струму, зокрема по фазі «В», призводить до неправильної роботи електролічильника, а саме за такої схеми підключення електроенергія, що споживається по даній фазі, електролічильником не враховується. Тобто даний вид порушення є явним втручанням в параметри розрахункових засобів (систем обліку) з метою зміни їх показів, що підпадає під визначення п. 6.40 ПКЕЕ.

Також апелянт в обґрунтування своєї скарги посилався на те, що при складанні акту сторона позивача не забезпечила виконання умов щодо проведення замірів навантаження відповідно до умов Методики. Умови проведення замірів навантаження відповідно до Методики повинен забезпечити споживач, а не енергопостачальник, а тому неправильно проведені заміри не можуть бути вихідними для розрахунку по акту.

До того ж, апелянт вважав, що визначати розмір нарахування по акту належить до компетенції комісії з розгляду актів порушень, що створюється постачальником електричної енергії, оскільки не подано ніяких документів, що свідчили б про те, що застосування значення потужності 147 кВт. перевищило б потужність, яку можна визначити за пп.а) та б) п 2.5 Методики (потужність по паспортах та по замірах), тому вважаємо, що рішення комісії з розгляду актів є правомірним та законним.

Відповідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного господарського суду від 16.05.2016р. для розгляду даної апеляційної скарги сформовано колегію суддів у складі: Кропивна Л.В. (головуючий), Чорна Л.В., Смирнова Л.Г.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 19.05.2016р. у складі колегії суддів апеляційна скарга прийнята до розгляду, порушено апеляційне провадження у справі, розгляд справи призначено на 15.06.2016 року.

Колегією суддів Київського апеляційного господарського суду у судовому засіданні, що відбулось 15.06.2016 року, оголошено перерву до 06.07.2016р.

Позивач, згідно з поданим до суду 23.05.2016р. відзивом, проти доводів викладених в апеляційній скарзі заперечив та вважав оскаржуване рішення справедливим, нормативно обґрунтованим та просив залишити його без змін, а апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" без задоволення.

Протоколом автоматичної зміни складу колегії суддів Київського апеляційного господарського суду від 06.07.2016р., для розгляду апеляційної скарги "Інвестиції в майбутнє" сформовано колегію суддів у складі: Кропивна Л.В. (головуючий), судді: Руденко М.А., Чорна Л.В.

У судовому засіданні 06.07.2016р. представники відповідача підтримали доводи апеляційного оскарження, просили скасувати оскаржуване рішення та відмовити у задоволенні позовних вимог. Представники позивача заперечували проти задоволення апеляційної скарги, вказували, що оскаржуване рішення суду першої інстанції прийнято з дослідженням всіх обставин справи при відповідності норм матеріального та процесуального права.

Розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи та зібрані у ній докази, заслухавши пояснення учасників судового процесу, присутніх в судовому засіданні, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 99 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами наданими суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 101 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Місцевим господарським судом вірно встановлено та матеріалами справи підтверджується, що 18.09.2007р. між Закритим акціонерним товариством "А.Е.С. Київобленерго", правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" (постачальник) та Відокремленим госпрозрахунковим структурним підрозділом Публічного акціонерного товариства "Київський радіозавод" База відпочинку "Сонячний Бір", що здійснює діяльність на підставі Положення, (споживач) було укладено договір №76 про постачання електричної енергії (далі - договір), за умовами п. 1.1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 400 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Відповідно до п. п. 2.1, 2.2.2, 4.2.3. та 9.2. договору під час виконання його умов, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).

Постачальник зобов'язується продавати (постачати) споживачу електричну енергію, як товар з врахуванням його особливих споживчих якостей та фізико-технічних характеристик, зокрема, в межах 250 кВт дозволеної потужності в обсягах, визначених відповідно до розділу 5 та з урахуванням умов розділу 6 цього договору (додаток № 2 "Обсяги постачання електричної енергії споживачу та субспоживачу").

Споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недоврахованої внаслідок порушення споживачами - юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 05.12.2001 №1197 (далі - Методика), у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії, пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку, споживання електроенергії поза засобами обліку, інших умов визначених методикою.

Згідно з додатком №3 "Режим постачання електричної енергії" до договору №76 від 08.09.2007 установлена та дозволена потужність у години максимуму енергосистеми становить 250 кВт.

Межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначаються відповідно до "Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" (крім випадків, передбачених пунктами 8.2. і 8.4. цього договору).

18.09.2007р. сторонами було підписано акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін по КТП-300, за яким сторони погодили, зокрема, що балансова належність електромереж споживача встановлена від ои 12 до КТП-300 облік електроенергії, силові та освітлювальні електромережі, електроустаткування бази відпочинку "Сонячний бір" с. Дибинці.

Відповідно до додатку до договору 18.09.2007р. споживачу було встановлено та передано на відповідальне зберігання пломби розрахункового обліку споживання електроенергії на ТП-300, а саме: клемна кришка електролічильника - пломба №0469231, корпус електролічильника (держспожнагляд) - пломба №03, вторинні кола - пломба №0469244, трансформатор - пломба №0469238, струму - пломба №0469243, двері щита обліку - пломба №0548989, двері ТП 0,4 кВ (задні) - пломба №0548978.

Водночас, згідно акту про передачу на відповідальне зберігання пломб розрахункового обліку від 02.04.2004р. споживачу було передано на відповідальне зберігання пломби розрахункового обліку споживання електроенергії на ТП-300, а саме: клемна кришка електролічильника - пломба №0469231, кожух електролічильника (держповірка) - пломба №03, кола струму - пломба №0469244, трансформатор струму - пломби №№0469238 та 0469243, двері щита електрообліку - пломба №0548989, двері ТП 0,4 кВ (задні) - пломба №0548978, колодка КН-10 - пломба №0469231, кола напруги трансформатора струму - пломби №№0548990, 0548077 та 0548100.

15.11.2013р. працівниками Богуславського районного підрозділу ПАТ "Київобленерго" ОСОБА_11, ОСОБА_12 та ОСОБА_13 в присутності представника споживача ОСОБА_14 було проведено перевірку на Відокремленому госпрозрахунковому структурному підрозділі Публічного акціонерного товариства "Київський радіозавод" База відпочинку "Сонячний Бір" за адресою: с. Дибинці, вул. Ватутіна 1/А кв. 1, в ході якої виявлено знятий провід на колі напруги трансформатора струму фази "В" , що розцінене як порушення Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 05.12.2001 №1197 . За результатами проведення вказаної перевірки працівниками Богуславського районного підрозділу ПАТ "Київобленерго" було складено акт про порушення №К021808, в якому зазначено наступне порушення: знятий провід на колі напруги трансформатора струму фази "В", в зв'язку з чим електроенергія, що споживалась по фазі "В", не враховувалась. Вказаний акт був підписаний ОСОБА_11, ОСОБА_12 та ОСОБА_13 та представником позивача ОСОБА_14, який зазначив у акті, що зауваження до складеного акта будуть надані на розгляд комісії.

29.01.2014р. відбулося засідання комісії з розгляду акта про порушення №К021808 від 15.11.2013 року, за результатами якого було прийнято рішення, оформлене протоколом №0027 від 29.01.2014 року, відповідно до якого заборгованість Бази відпочинку "Сонячний Бір" підлягає розрахунку на підставі пп. 3 п. 2.1 Методики з урахуванням мінімальної пропускної здатності мережі (147 кВт) виходячи зі струму запобіжника, опломбованого на 250А, за період 109 днів з 29.07.2013 року по 15.11.2013 року за тарифами, що діяли протягом періоду порушення. На вказаному засіданні комісії був присутній представник споживача - директор Бази відпочинку "Сонячний Бір" Лянний В.М., який підписав протокол засідання комісії №0027 від 29.01.2014 року, проте не погодився з прийнятим рішенням, про що свідчить відповідна відмітка у протоколі про відсутність порушень з боку споживача.

На підставі рішення комісії, оформленого протоколом №0027 від 29.01.2014 року, ПАТ "Київобленерго" було здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних електропостачальнику, за період з 29.07.2013 року по 15.11.2013 року на загальну суму 104004,03 грн. та виставлено відповідний рахунок-фактуру позивачу для оплати.

Як слідує зі змісту позовної заяви, 04.02.2014р. на адресу АТ "Київський радіозавод" База відпочинку "Сонячний Бір" надійшли протокол №0027 від 29.01.2014р. та розрахунки розміру відшкодування збитків, заподіяних електропостачальнику.

Як вірно зазначив суд першої інстанції, ч. 4 ст. 22, ч. ч. 1, 4 ст. 78 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання встановленого порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього Кодексу, в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог. До початку розгляду господарським судом справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Відмова позивача від позову, визнання позову відповідачем і умови мирової угоди сторін викладаються в адресованих господарському суду письмових заявах, що долучаються до справи. Ці заяви підписуються відповідно позивачем, відповідачем чи обома сторонами.

Про прийняття відмови позивача від позову або про затвердження мирової угоди сторін господарський суд виносить ухвалу, якою одночасно припиняє провадження у справі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 80 ГПК України господарський суд припиняє провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмову прийнято господарським судом.

З огляду на вищевикладене, а також враховуючи, що відмова позивача від позовної вимоги про скасування акта №К021808 від 15.11.2013 року не суперечить законодавству України та не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів інших осіб, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про прийняття відповідної відмови позивача та припинення провадження у даній справі в частині вимоги про скасування акта №К021808 від 15.11.2013 року в порядку п. 4 ч. 1 ст. 80 ГПК України.

Щодо позовної вимоги про скасування рішення комісії ПАТ "Київобленерго" по розгляду акта №К021808 від 15.11.2013 року про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформленого протоколом №0027 від 29.01.2014 року, то колегія суддів погоджується з висновками, з яких виходив місцевий господарський суд при прийнятті оскаржуваного рішення, з наступних підстав.

Приписами ч. 1 ст. 275, ст. 235 та ч. 2 ст. 237 Господарського кодексу України унормовано, що за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергія) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

За порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах (абзац другий).

Відповідно до п. п. 3.3. та п. 6.41 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ №28 від 31.07.1996 року (у редакції постанови НКРЕ №910 від 17.10.2005 року), відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Як слідує з наявного в матеріалах справи акта про порушення №К021808 від 15.11.2013 року, відповідно до якого було виявлено та зафіксовано пошкодження споживачем приладу обліку шляхом зняття проводу на колі напруги трансформатора струму фази "В", акт підписано уповноваженими представниками відповідача заступником начальника ОСОБА_11, інженером ОСОБА_12 та майстром дільниці ОСОБА_13

З огляду вищезазначеного, оскільки акт про порушення №К021808 від 15.11.2013 року містить усі передбачені ПКЕЕ відомості та складений відповідно до вимог законодавчих приписів, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про дійсність відповідного акту, на підставі якого було винесено оспорбване у даній справі рішення.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що посилання позивача на порушення відповідних правил щодо складання актів з огляду на відсутність у такому акті відомостей щодо пункту Методики, за яким кваліфіковано порушення споживача, є необґрунтованими, адже чинність акту ,відповідно до вимог ПКЕЕ, ставиться в залежність від наявності усіх заповнених пунктів такого акту, повноти внесених до нього відомостей в цілому, та наявності щонайменше трьох підписів уповноважених осіб.

Судом першої інстанції також вірно відхилено доводи позивача про відсутність кваліфікації у працівників, що проводили перевірку та складали акт, адже суду не надано належних та допустимих доказів відсутності у ОСОБА_11, ОСОБА_12 та ОСОБА_13 кваліфікації та повноважень на проведення перевірки і складання акту про порушення.

Тому, місцевий суд дійшов вірного висновку про те, що чинним актом про порушення зафіксовано неправомірне зняття споживачем проводу на колі напруги трансформатора струму фази "В", що відповідно до приписів ПКЕЕ кваліфікується як пошкодження розрахункових засобів обліку, є самостійним порушенням ПКЕЕ та тягне за собою відповідну відповідальність.

Посилання ж позивача на відсутність відповідного порушення, з огляду на встановлення обставин щодо неналежного закріплення пломб представниками постачальника електричної енергії ,є неспроможними, позаяк неналежне закріплення пломб представниками постачальника електричної енергії не може мати наслідком зняття проводу на колі напруги трансформатора струму фази "В" без вчинення відповідних дій споживачем.

Підтвредженням цьому є висновок експерта №6275/14-47 від 15.12.2014 року за результатами проведення електротехнічної експертизи, призначеної та проведеної за ухвалою господарського суду Київської області від 06.05.2014р. у справі №911/626/14, відповдно до якого було підтверджено технічну можливість споживача зняти провід на колі напруги фази "В", а також фаз "А" та "С", без пошкодження або зриву пломб.

Приписами пунктів 6.40, 6.42 Правил користування електричною енергією встановлено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.06 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.06 за №782/12656.

На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків

Відповідно до п. 2.4. постанови пленуму Вищого господарського суду України №3 від 16.12.2015 року "Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання" при вирішенні спору щодо скасування оперативно-господарської санкції судом перевіряється розмір оперативно-господарської санкції, заявленої до стягнення, а саме: правильність застосування порядку обчислення обсягів та вартості необлікованої енергії (правильність застосування визначених Методикою формул, наявність чи відсутність підстав для застосування приписів пункту 2.4 Методики), правильність всіх вихідних даних, що використовувались енергопостачальником при здійсненні такого розрахунку, а також арифметичну правильність розрахунку.

На виконання вказівок суду касаційної інстанції, викладених у постанові Вищого господарського суду України від 16.02.2016 року у справі № 911/626/14, суд перевірив відповідність здійснених відповідачем обчислень обсягів та вартості необлікованої енергії вимогам, передбаченим правилами Методики, та дійшов висновку про їх невідповідність.

Так, зі змісту протоколу №0027 від 29.01.2014 року, яким оформлене спірне у даній справі рішення, та наданих відповідачем письмових пояснень слідує, що розрахунок заборгованості позивача за необліковану електричну енергію здійснювався на підставі пп. 3 п. 2.1 Методики.

Підпунктом 3 п. 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією встановлено, що Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Згідно з п. п. 2.3, 2.4., 2.5. Методики розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за тарифами для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення споживачем ПКЕЕ (Т, грн/кВт·год); за величиною розрахункового добового споживання електричної енергії (W доб, кВт·год.); за кількістю днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог ПКЕЕ (Д, день).

У разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у підпунктах 1 - 4, 6 пункту 2.1 методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення (далі - договір), зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W, кВт год) визначається за формулою:

W доб = P · t доб · Kв, де: P - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність).

t - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що доб становить: при однозмінній роботі споживача - t = 8; при двозмінній роботі споживача - t = 16; при тризмінній роботі споживача - t = 24; при інших режимах роботи визначається на підставі договору;

(K) - коефіцієнт використання струмоприймачів;

За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K = 0,75.

Таким чином, оскільки пункт 2.5 Методики містить кілька варіантів визначення величини P - потужності (кВт), які наведені у підпунктах а), б), в) цього пункту, один з яких має бути застосовано для обрахування вартості недоврахованої електроенергії, суд дійшов висновку про те, що обираючи той чи інший спосіб, енергопостачальник має обґрунтувати правомірність такого вибору, виходячи з вимог Методики.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Вищого господарського суду України від 16.04.2015 №910/24911/14.

Як слідує з матеріалів справи, зокрема з рішення комісії по нарахуванню збитків постачальнику після усунення порушення по протоколу №0027 від 29.01.2014 року, відповідачем нараховано споживачу 104004,02 грн. відповідно до підпункту в) п. 2.5. Методики виходячи по мінімальній пропускній здатності мережі (147 кВт), виходячи зі струму запобіжника опломбованого на 250А.

Відповідно до п. 5 акта про порушення №021808 від 15.11.2013 року представниками постачальника при здійсненні перевірки не визначено перелік струмоприймачів та дозволену потужність споживання з огляду на відсутність паспортів зазначених струмоприймачів, а тому відповідно зроблено запис про те, що така потужність буде визначена на комісії.

Однак, відомостей щодо неможливості проведення замірів потужності відповідно до пп. б) п. 2.5. Методики, виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність з огляду на відмову споживача здійснювати такі заміри та/або недопуск перевіряючих на територію електроустановок акт про порушення №021808 від 15.11.2013 року не містить.

Доводи відповідача на неможливість проведення замірів потужності у передбаченому пп. б) п. 2.5. Методики порядку оцінюється судом критично, оскільки доказів об'єктивних перешкод здійснити відповідні заміри відповідачем не надано, у той час як неможливість здійснити заміри потужності струмоприймачів з огляду на велику площу території, на якій знаходяться електроустановки споживача, ґрунтується на ймовірному припущенні відповідача.

Крім того, висновком експерта №6275/14-47 від 15.12.2014 року за результатами проведення електротехнічної експертизи, призначеної та проведеної за ухвалою господарського суду Київської області від 06.05.2014 року у справі №911/626/14, було підтверджено технічну можливість у представників постачальника електричної енергії провести виміри струму споживання чи інші заміри електропостачання.

Оскільки відповідно до положень пункту 2.5 Методики, при розрахунку вартості необлікованої електроенергії дозволена потужність, зазначена в договорі, застосовується виключно після встановлення сумарної максимальної потужності наявних у споживача на час складання акту про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних або потужності, обчисленої виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта струмоприймачів та за умови перевищення величин цих потужностей дозволеної потужності, суд дійшов висновку, що застосування відповідачем дозволеної потужності, обрахованої відповідно до пп. в) п. 2.5. Методики, є неправомірним, оскільки актом про порушення №021808 від 15.11.2013 року не зафіксовано фактів недопуску представників енергопостачальника на територію підприємства для перевірки інформації по сумарній максимальній потужності струмоприймачів та/або відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові пленуму Вищого господарського суду України №3 від 16.12.2015 року "Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання" та постанові Вищого господарського суду України від 20.12.2012 року № 15/5005/13949/2011.

З огляду на викладене , оскільки постачальником електричної енергії не дотримано усіх передбачених положеннями Методики вимог для застосування пп. в) п. 2.5. Методики, розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії зроблений відповідачем зі застосуванням неправильних вихідних даних є помилковим та таким, що суперечить вимогам закону.

З цих підстав колегія суддів вважає хибними доводи апелянта стосовно того, що визначення розміру нарахування по акту належить до виключнорї компетенції комісії з розгляду актів порушень, що створюється постачальником електричної енергії, і за недоведеністю обставин , за яких застосування значення потужності 147 кВт. перевищувало би потужність, яку можна визначити за пп.а) та б) п 2.5 Методики (потужність по паспортах та по замірах).

Оскільки спірне у даній справі рішення прийнято відповідачем з порушенням вимог закону та на основі неправильних вихідних даних, обґрунтованими слід вважати вимоги позивача про необхідність скасування рішення комісії ПАТ "Київобленерго" по розгляду акта №К021808 від 15.11.2013 року про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформленого протоколом №0027 від 29.01.2014 року.

При прийнятті зазначеного рішення судом першої інстанції та апеляційним судом враховано правову позицію, викладену в постанові пленуму Вищого господарського суду України №3 від 16.12.2015 року "Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання", згідно якої незважаючи на доведеність наявності з боку споживача правопорушення, підставою (навіть єдиною) недійсності рішення постачальника може бути його невідповідність приписам законодавства (в тому числі, розрахунок, в основу якого покладено неправильні вихідні дані).

З огляду на викладене позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Київський радіозавод" про скасування рішення комісії ПАТ "Київобленерго" по розгляду акта №К021808 від 15.11.2013 року про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформленого протоколом №0027 від 29.01.2014 року є обґрунтованими та такими, що вірно задоволені судом першої інстанції в цій частині.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки відповідають дійсним обставинам справи і підтверджуються достовірними доказами, , а тому рішення господарського суду Київської області від 19.04.2016 року у справі № 911/626/14 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для його скасування не вбачається.

Разом з тим, доводи Публічного акціонерного товариства "Київобленерго", викладені в апеляційній скарзі, не спростовують вірність висновків господарського суду першої інстанції.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" на рішення господарського суду Київської області від 19.04.2016 року у справі № 911/626/14 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги у зв'язку з відмовою в її задоволенні на підставі ст. 49 Господарського процесуального кодексу України покладаються на апелянта.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 49, 99, 101, 103-105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" на рішення господарського суду Київської області від 19.04.2016 року у справі № 911/626/14 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 19.04.2016 року у справі № 911/626/14 - залишити без змін.

3. Матеріали справи № 911/626/14 повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого господарського суду України.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Л.В. Чорна

М.А. Руденко