УХВАЛА

про повернення позовної заяви

02.07.2016Справа № 910/12117/16
Суддя Господарського суду міста Києва Чинчин О.В., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом Публічного акціонерного товариства «Український професійний банк»

до про Товариства з обмеженою відповідністю «ФК АУРУМ ФІНАНС» застосування наслідків недійсності нікчемного правочину
ВСТАНОВИВ

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Одночасно, відповідно до п.3 ч.1 ст.57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються, зокрема, документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ст.ст.1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Статтею 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (1 378 грн. 00 коп.) та не більше 150 розмірів мінімальних заробітних плат (206 700 грн. 00 коп.). З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 мінімальної заробітної плати (1 378 грн.).

Судом враховано рекомендації, викладені у пункті 2.21. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року, стосовно того, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Якщо в позовній заяві об»єднано дві або більше вимог немайнового характеру, пов»язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, судовий збір сплачується окремо з кожної з таких вимог (пункт 2.11 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року «Про деякі питання практики застосування розділу VІ Господарського процесуального кодексу України»)

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, Публічним акціонерним товариством «Український професійний банк» заявлено позовні вимоги про застосування наслідків недійсності нікчемного правочинну, Договору про відступлення прав вимоги від 26.05.2015, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. та зареєстрованого за №6257, зобов'язання Товариства з обмеженою відповідальністю "ФК АУРУМ ФІНАНС" повернути на користь Публічного акціонерного товариства "Український професійний банк" права майнової вимоги, отримані за Договором про відступлення прав вимоги від 26.05.2015 року та повернути оригінали документів отримані, згідно Актів приймання-передачі від 27.05.2015 р., за зобов'язаннями боржника (позичальника) - ОСОБА_3; внести запис про реєстрацію обтяження речового права на нерухоме майно та про реєстрацію обтяження речового права на нерухоме майно іпотекою до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо квартири АДРЕСА_1. Квартира належить ОСОБА_3 на праві приватної власності на підставі Договору купівлі-продажу квартири, посвідченого Пазиничем Р.В., приватним нотаріусом Миргородського міського нотаріального округу Полтавської обл. 08.12.2014 р., за реєстровим № 3036.

Вказаний позов Публічним акціонерним товариством "Український професійний банк" було кваліфіковано як немайновий (припис на першій сторінці позову) з 4 (чотирма) немайновими вимогами (дві вимоги у першому пункті позову та дві у другому) та оплачено судовий збір у загальному розмірі 5512 грн. 00 коп.

Статтею 55 Господарського процесуального кодексу України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошей і про витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за приписом підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону.

Що ж до позовних заяв немайнового характеру, то до них відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

В даному випадку вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, Договору про відступлення прав вимоги від 26.05.2015 року, є майновою вимогою, яка підлягає вартісній оцінці по відношенню до тих "прав майнової вимоги", як зазначено самим позивачем у позові, яка були отримані відповідачем за Договором про відступлення прав вимоги від 26.05.2015 року.

Судом враховано правову позицію, викладену в п. 2.2.1 Пленуму Вищого господарського суду України від 21 лютого 2013 року N 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", що судовий збір з позовної заяви про витребування або повернення майна у позадоговірних зобов'язаннях (у тому числі в зв'язку з вимогами, заснованими на приписах частини п'ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом пункту 3 частини другої статті 54 і статті 55 ГПК такий обов'язок покладається на позивача. І лише якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 Цивільного кодексу України чи частиною другою статті 208 Господарського кодексу України, судовий збір сплачується за ставками, передбаченими для позовних заяв немайнового характеру (п. 2.2.2 указаної постанови).

Суд звертає увагу, що відповідно до п.3 Договору про відступлення прав вимоги від 26.05.2015 року станом на 25.05.2015 р. заборгованість за кредитним договором, права за яким були передані до нового кредитора, становив 247 223 грн. 32 коп.

Таким чином, Позивачу за змістом пункту 3 частини другої статті 54 і статті 55 Господарського процесуального кодексу України належить провести оцінку "прав майнової вимоги", які він просить Суд повернути йому від Відповідача у зв'язку з застосуванням наслідків нікчемного правочину та з наданням суду доказів проведення такої оцінки сплатити судовий збір, як за звернення з позовом з майновою вимогою: 1,5 % від оціненої вартості "прав майнової вимоги", але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати у місячному розмірі та не більше 150 таких розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року.

Таким чином, Суд приходить до висновку що до матеріалів позовної заяви не додано належних доказів сплати судового збору у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі.

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що дана позовна заява підлягає поверненню на підставі пункту 4 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, Суд звертає увагу заявника на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Керуючись пунктом 4 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України, Суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовні матеріали повернути заявникові без розгляду.

2. Дана ухвала може бути оскаржена у порядку, передбаченому чинним законодавством України.

Суддя О.В. Чинчин