ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.06.16р. Справа № 904/1970/16
За позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробничого обєднання «Промсервіс» , м. Дніпродзержинськ

До: Відділу освіти Бабушкінської районної у м. Дніпропетровську ради, м. Дніпропетровськ ( відповідач-1 ) та Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВ-Профіт», м. Дніпропетровськ ( відповідач-2 )

Про: визнання договору недійсним

Суддя Васильєв О.Ю.

ПРЕДСТАВНИКИ:

Від позивача: ОСОБА_1 ( дов. від 21.03.16 р. ) ;

Від відповідача-1: ОСОБА_2 ( дов. від 30.06.16 р. );

Від відповідача-2 : ОСОБА_3 ( дов. № 62 від 30.03.16 р. )

СУТЬ СПОРУ:

ТОВ НВО «Промсервіс» (позивач) звернулось з позовом до Відділу освіти Бабушкінської районної у м. Дніпропетровську ради ( відповідач-1 ) та ТОВ «ВВ-Профіт» ( відповідач-2 ) про визнання недійсним договору про закупівлю , укладеного за результатами акцепту пропозиції конкурсних торгів або цінової пропозиції № 019659, «ВДЗ» № 17 ( 27.01.16 р. ) між відповідачами. Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на порушення відповідачами процедури проведення конкурсних торгів , що призвело ( на думку позивача ) до спотворення їх результатів ; та укладання за результатами проведення цих торгів договору про закупівлю товарів за державні кошти №2/16 від 11.03.16 р. , який в порушення вимог ст.41 ЗУ «Про здійснення державних закупівель» був укладений відповідачами в період оскарження позивачем процедури закупівлі до Окружного адміністративного суду м. Києва .

Відділ освіти Бабушкінської районної у м. Дніпропетровську ради ( відповідач-1 ) та ТОВ «ВВ-Профіт» ( відповідач-2 ) проти задоволення позовних вимог заперечували , вказуючи , що усі доводи позивача стосовно порушення процедури проведення конкурсних торгів були предметом дослідження АМКУ , який відмовив у задоволенні скарги ТОВ НВО «Промсервіс» від 01.02.16 р. № 6 , про що було прийняте відповідне рішення № 406-р/пк-ск від 03.03.16 р. Оспорюваний позивачем договір про закупівлю товарів за державні кошти був укладений 11.03.16 р. тобто вже після закінчення періоду оскарження позивачем процедури закупівлі відповідно до ст.18 ЗУ «Про здійснення державних закупівель» ( до якої не входить процедура судового оскарження рішення АМКУ , прийнятого за результатами розгляди скарги учасника торгів ).

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.16 р. провадження у справі №904/1970/16 зупинялося до часу набрання чинності постановою Окружного адміністративного суду м. Києва у справі № 826/4481/16 . Також ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.16р. відмовлено в задоволенні клопотання позивача про забезпечення позову.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 12.05.16р. ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.16р. про зупинення провадження у справі №904/1970/16 скасовано та матеріали справи направлені на адресу господарського суду Дніпропетровської області для подальшого розгляду.

26.05.16р. провадження у справі було поновлено та її розгляд призначено на 14.06.16р.

В подальшому, 14.06.16р. по справі було оголошено перерву до 30.06.16р.

Під час судового засідання 14.06.16р. відповідач-1 повідомив суд, що Відділ освіти Бабушкінської (Шевченківської) у м. Дніпропетровську ради ( на підставі рішення сесії VII скликання Дніпропетровської міської ради від 23.03.2016р. №11/4 «Про внесення змін до рішення міської ради від 21.09.2005р. №71/30») змінив свою назву та адресу на Відділ освіти Шевченківської районної у м. Дніпропетровську ради , а його нова адреса: 49069, м. Дніпропетровськ, вул. Михайла Грушевського, будинок 70.

Позивач в додаткових поясненнях (а.с.166-169) наполягав на задоволення своїх позовних вимог. Відповідачі-1, 2 проти задоволення позовних вимог заперечували, з підстав раніше зазначених у відзивах на позов.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи , господарський суд , -

ВСТАНОВИВ :

Відділом освіти Бабушкінської районної у м. Дніпропетровську ради (правонаступник - Відділ освіти Шевченківської районної у м. Дніпропетровську ради - відповідач-1) 25.11.2015 року було розпочато процедуру закупівлі (відкриті торги), оприлюднення та номер оголошення про проведення процедури закупівлі, розміщеного на веб-порталі Уповноваженого1 органу з питань закупівель - №233832, «ВДЗ» №386(25.11.2015) від 25.11.2015 року.

Найменування предмета закупівлі: код 10.51.1 - молоко та вершки, рідинні, оброблені (молоко пастеризоване від 2,5 % жир.) - 200000,00 кг., що зазначено у документації конкурсних торгів (далі-ДКТ) (а.с.24).

ТОВ НВО «Промсервіс» ( позивач) виявило бажання взяти участь у відкритому конкурсі та подало пропозицію конкурсних торгів до відповідача-1.

25.12.2015р. відповідачем-1 була проведена процедура розкриття пропозицій конкурсних торгів. 27.01.2016 року відповідачем-1 було розміщене на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель Повідомлення про акцепт пропозиції конкурсних торгів або цінової пропозиції №019659, «ВДЗ» №17(27.01.2016), згідно якого учасником - переможцем процедури закупівлі визнано ТОВ «ВВ-Профіт» (відповідач-2).

У зв'язку з незгодою з рішенням відповідача-1 про акцепт пропозиції конкурсних торгів або цінової пропозиції №019659, "ВДЗ" №17(27.01.2016) позивачем було подано скаргу № 6 від 01.02.2016 року до Антимонопольного комітету України з посиланням на порушення відповідачами-1, 2 процедури проведення конкурсних торгів , що призвело ( на думку позивача ) до спотворення їх результатів

Так, позивач у своїй скарзі зазначав, що : ТОВ «ВВ-Профіт» у своєї пропозиції конкурсних торгів не надало копію експлуатаційного дозволу для потужностей (обєктів) з виробництва, переробки або реалізації харчових продуктів на його імя; замість вказаного вище дозволу ТОВ «ВВ-Профіт» надало у складі пропозиції конкурсних торгів копію експлуатаційного дозволу для потужностей (обєктів ) з виробництва, переробки або реалізації харчових продуктів, виданий на імя постачальника; за твердженням скаржника відповідач-2 не мав потужностей для виробництва або переробки харчових продуктів, а лише потужності для реалізації харчових продуктів; ТОВ «ВВ-Профіт» у складі пропозиції конкурсних торгів надало копію договору оренди не житлового приміщення з граничним строком дії до кінця 2015 року та гарантійний лист щодо забезпечення орендованого складського приміщення на 2016 рік.; за твердженням позивача гарантійний лист щодо забезпечення орендованого складського приміщення на 2016 рік був наданий від імені ТОВ «ВВ-Профіт», що є порушенням положень документації, так як вимагається у випадку наявності в учасника орендованого складського приміщення гарантійний лист щодо забезпечення орендованого складського приміщення на 2016 рік та повинен бути наданий від імені власника приміщення (орендодавця), а не від імені особи, що орендує (орендаря) приміщення; на думку позивача, у складі пропозиції ТОВ «ВВ-Профіт» не містився належним чином поданий гарантійний лист щодо забезпечення орендованого складського приміщення на 2016 рік, а лише формальний документ, який не має ніякої юридичної сили та не несе за собою жодних юридичних наслідків; замовник (відповідач-1) не мав права приймати гарантійний лист як належно оформлений документ при розгляді пропозицій конкурсних торгів.

Також скаржник вказав, що ТОВ «ВВ-Профіт» у складі пропозиції конкурсних торгів додав копію договору про надання послуг перевезення продовольчих товарів ( договір експедирування); додатком до даного договору визначено, що ТОВ «ВВ-Профіт» несе відповідальність: за технічних стан транспортних засобів; проходження транспортними засобами ТО-1, ТО-2; проходження водіями транспортних засобів медичного огляду, щозмінного перед рейсового та після рейсового медичного оглядів; за місцем стоянки транспортних засобів; та інше. На думку скаржника договір про надання послуг перевезення продовольчих товарів ( договір експедирування), наданий ТОВ «ВВ-Профіт» у складі пропозиції конкурсних торгів, є нікчемним та не має юридичної сили, а також не відповідає вимогам діючого законодавства та вимогам документації конкурсних торгів; нікчемність даного договору є підставою для відхилення пропозиції конкурсних торгів ТОВ «ВВ-Профіт» з підстав невідповідності кваліфікаційним вимогам.

Додатком 2 Документації передбачене надання учасником довідки або довідок у разі відкриття рахунків у декількох банках/ з обслуговуючого банку або обслуговуючих банків / у разі відкриття рахунків у декількох банках/ про відсутність ( наявність заборгованості за кредитами ( оригінал або завірена копія) датована або датовані не пізніше місячної давнини до дати розкриття пропозицій конкурсних торгів, в якій чи яких повинно бути зазначена інформація про наявність або відсутність заборгованості за кредитами договорами та угодами; у разі відкриття рахунків у декількох банках учасник зобовязаний надати вказані довідки з усіх банків, де в нього відкриті рахунки. Скаржник стверджує , що ТОВ «ВВ-Профіт» у складі пропозицій конкурсних торгів надало відповідні довідки з ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України» та з ПАТ Банк «Фінаси та Кредит»; відповідно до ЗУ «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» з моменту запровадження тимчасової адміністрації та процедури ліквідації усі документи, що стосуються діяльності банку, має право підписувати та видавати тимчасовий адміністратор або ліквідатор. На думку позивача, довідки з банку ПАТ «Фінанси та кредит» (надані ТОВ «ВВ-Профіт» у складі пропозиції конкурсних торгів ) оформлені неналежним чином, оскільки особи, які їх підписували , не мали законних підстав для вчинення таких дій та є завідома неправдивими документами, не мають юридичної сили та не можуть бути підтвердженням фінансової спроможності ТОВ «ВВ-Профіт». Також позивач зазначав, що ТОВ «ВВ-Профіт» порушена вимогам щодо надання довідок з усіх банків, де відкриті рахунки (а.с.89-100)

Рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель від 03.03.16р. №406-р/пк-ск у задоволенні вищезазначеної скарги позивача було відмовлено (а.с.26-32).

11.03.2016р. між Відділом освіти Бабушкінської районної у м. Дніпропетровську ради (правонаступник, Відділ освіти Шевченківської районної у м. Дніпропетровську ради - Відповідач-1) та ТОВ «ВВ-Профіт» (відповідач-1) укладено договір про закупівлю товарів за державні кошти №2/16 ( укладеного за результатами акцепту пропозиції конкурсних торгів або цінової пропозиції № 019659, «ВДЗ» № 17 ( 27.01.16 р. ) між відповідачами-1,2). (а.с.105-107).

З матеріалів справи вбачається, що позивач 16.03.16р. не погодившись з рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель від 03.03.16р. №406-р/пк-ск звернувся з позовом до окружного адміністративного суду м. Києва. (а.с.39-54).

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.03.16р. відкрите провадження в адміністративній справі № 826/4481/16 за позовом ТОВ НВО «Промсервіс» до АМКУ за участю третьої особи - Відділу освіти Бабушкінської районної у м. Дніпропетровську ради про скасування рішення № 406-р/пк-ск від 03.03.16 р. ; судовий розгляд якої призначено на 28.04.16 р. (а.с.113) У звязку з чим ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.16 р. було зупинено провадження у справі №904/1970/16 до часу набрання чинності постановою Окружного адміністративного суду м. Києва у справі № 826/4481/16 .

Однак, постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 12.05.16р. ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.16р. про зупинення провадження у справі №904/1970/16 скасовано та матеріали справи направлені на адресу господарського суду Дніпропетровської області для подальшого розгляду. Скасовуючи ухвалу господарського суду від 14.04.16р. про зупинення провадження у справі, Дніпропетровський апеляційний суд зазначив, що: «… Справа №904/1970/16 не є повязаною зі справою, що розглядається Окружним адміністративним судом м. Києва, її розгляд можливий на підставі наданих сторонами доказів і без вирішення спору щодо законності рішення Антимонопольного комітету України №406-р/пк-ск від 03.03.16р. ». (а.с.153-154).

Як зазначалося вище, звертаючись з позовом до господарського суду Дніпропетровської області про визнання недійсним договору про закупівлю , позивач обґрунтовує його порушенням відповідачами процедури проведення конкурсних торгів , що призвело ( на думку позивача ) до спотворення їх результатів ; та укладання за результатами проведення цих торгів договору про закупівлю товарів за державні кошти №2/16 від 11.03.16 р. , який в порушення вимог ст.41 ЗУ «Про здійснення державних закупівель» був укладений відповідачами в період оскарження позивачем процедури закупівлі до Окружного адміністративного суду м. Києва .

Проте, з такими доводами позивача погодитися не можна, з урахуванням наступного.

Як зазначено у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 р. N 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» : цивільні відносини щодо недійсності правочинів регулюються Цивільним кодексом України ( 435-15 ) , Земельним кодексом України ( 2768-14 ), Сімейним кодексом України ( 2947-14 ), Законом України від 12 травня 1991 року N 1023-XII ( 1023-12 ) «Про захист прав споживачів» , Законом України від 6 жовтня 1998 року N 161-XIV ( 161-14 ) «Про оренду землі» та іншими актами законодавства. При розгляді справ про визнання правочинів недійсними суди залежно від предмета і підстав позову повинні застосовувати норми матеріального права, якими регулюються відповідні відносини, та на підставі цих норм вирішувати справи.

Судам необхідно враховувати, що згідно із статтями 4, 10 та 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити ЦК, іншим законам України, які приймаються відповідно до Конституції України та ЦК, міжнародним договорам, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, актам Президента України, постановам Кабінету Міністрів України, актам інших органів державної влади України, органів влади Автономної Республіки Крим у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, а також моральним засадам суспільства. Зміст правочину не повинен суперечити положенням також інших, крім актів цивільного законодавства, нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції України (статті 1, 8 Конституції України). Відповідність чи невідповідність правочину вимогам законодавства має оцінюватися судом відповідно до законодавства, яке діяло на момент вчинення правочину.

Отже, вирішуючи спори про визнання угод недійсними, господарський суд повинен встановити наявність тих обставин, з якими закон пов'язує визнання угод недійсними і настання відповідних наслідків, а саме: відповідність змісту угод вимогам закону; додержання встановленої форми угоди; правоздатність сторін за угодою; у чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до розяснень , що містяться в Постанові Пленуму ВГСУ від 29.05.2013 р. № 11 «Про деякі питання визнання право чинів ( господарських договорів ) недійсними» : …Правовідносини, пов'язані з визнанням правочинів (господарських договорів) недійсними, регулюються ЦК України, ГК України, Земельним кодексом України, Законами України "Про оренду землі", "Про приватизацію державного майна", "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", "Про іпотеку", "Про страхування", "Про банки і банківську діяльність", "Про передачу об'єктів права державної та комунальної власності" та іншими актами законодавства. Правочин може бути визнаний недійсним з підстав, передбачених законом.

Загальні підстави і наслідки недійсності правочинів (господарських договорів) встановлені статтями 215, 216 ЦК України, статтями 207, 208 ГК України. Правила, встановлені цими нормами, повинні застосовуватися господарськими судами в усіх випадках, коли правочин вчинений з порушенням загальних вимог частин першої - третьої, п'ятої статті 203 ЦК України іне підпадає під дію інших норм, які встановлюють підстави та наслідки недійсності правочинів, зокрема, статей 228, 229, 230, 232, 234, 235, 10571 ЦК України, абзацу другого частини шостої статті 29 Закону України "Про приватизацію державного майна", частини другої статті 20 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", частини другої статті 15 Закону України "Про оренду землі", статті 12 Закону України "Про іпотеку", частини другої статті 29 Закону України "Про страхування", статті 78 Закону України "Про банки і банківську діяльність", статті 71 Закону України "Про передачу об'єктів права державної та комунальної власності" тощо.

Отже, вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин ( п.2.1.)

У силу припису статті 204 ЦК України правомірність правочину презюмується. Отже, обов'язок доведення наявності обставин, з якими закон пов'язує визнання господарським судом оспорюваного правочину недійсним, покладається на позивача (прокурора - в разі подання ним відповідного позову) ( п.2.10. )

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлюються Законом України "Про здійснення державних закупівель" № 1197-VII від 10.04.2014. (в редакції з 30.09.2015р. по 16.01.16р.).

Згідно із ч. 1, ч. 4 ст. 11 Закону України «Про здійснення державних закупівель"», комітет з конкурсних торгів утворюється замовником (генеральним замовником) для організації та проведення процедур закупівель. Комітет з конкурсних торгів діє на засадах колегіальності та неупередженості членів комітету з конкурсних торгів. Членство в комітеті з конкурсних торгів не повинно створювати протиріччя між інтересами замовника та учасника чи між інтересами учасників процедури закупівлі, наявність якого може вплинути на обєктивність та неупередженість прийняття рішень щодо вибору переможця процедури закупівлі.

У відповідності до ч. 5 ст. 11 Закону України «Про здійснення державних закупівель», Рішення комітету з конкурсних торгів оформляється протоколом, у якому відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на засіданні комітету з конкурсних торгів. У разі відмови члена комітету з конкурсних торгів підписати протокол про це зазначається у протоколі з обґрунтуванням причин відмови. Члени комітету з конкурсних торгів несуть персональну відповідальність за прийняті ними рішення відповідно до законів України.

Згідно з приписами ст. 18 Закону , скарга до органу оскарження подається субєктом оскарження в письмовій формі та повинна бути підписана особою, яка її подає, і містити таку інформацію: найменування органу оскарження; імя (найменування), місце проживання (місцезнаходження) субєкта оскарження, а також номер засобу звязку, адреса електронної пошти (у разі наявності); найменування, місцезнаходження, поштова адреса замовника, генерального замовника, рішення, дії або бездіяльність яких оскаржуються; номер оголошення про проведення процедури, яке оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу; підстави подання скарги, посилання на порушення процедури закупівлі або прийняті рішення, дії або бездіяльність замовника, генерального замовника, фактичні обставини, що це можуть підтверджувати, дату, коли субєкту оскарження стало відомо про такі рішення, дії або бездіяльність; вимоги субєкта оскарження та їх обґрунтування; обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, генерального замовника, що суперечать законодавству у сфері державних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи. До скарги додаються документи (у разі наявності), що підтверджують порушення процедури закупівлі або неправомірність рішень, дій або бездіяльності замовника, генерального замовника. Подання скарги до органу оскарження не потребує попереднього звернення до замовника, генерального замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення процедури закупівлі. У разі отримання замовником, генеральним замовником звернення з вимогою щодо усунення порушення під час проведення процедури закупівлі замовник, генеральний замовник має право на добровільній основі вжити належних заходів, у тому числі з призупиненням процедури закупівлі, для врегулювання питань, зазначених у зверненні. Надіслання звернення замовнику, генеральному замовнику не позбавляє особу права звернутися зі скаргою до органу оскарження. Замовник, генеральний замовник повинні повідомити заявнику про рішення, прийняті за результатами розгляду звернення, та одночасно протягом одного робочого дня з дня прийняття такого рішення подати його разом із зверненням для оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу. У разі подання скарги щодо тієї самої процедури закупівлі, якої стосується звернення, замовник, генеральний замовник повідомляють орган оскарження про вжиті за цим зверненням заходи. Скарги подаються до органу оскарження не пізніше 10 днів з дня, коли субєкт оскарження дізнався або повинен був дізнатися про порушення його прав чи законних інтересів прийнятим рішенням, дією чи бездіяльністю замовника, генерального замовника, але до дня укладення договору про закупівлю.

Скарги, що стосуються документації конкурсних торгів (кваліфікаційної документації, запиту цінових пропозицій), можуть подаватися у будь-який строк після оприлюднення оголошення про їх проведення, але не пізніше ніж за чотири дні до дати, встановленої для подання пропозицій конкурсних торгів (кваліфікаційних пропозицій), та не пізніше ніж за три дні до дати, встановленої для подання цінових пропозицій. Скарги, що стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, генерального замовника, що відбулися до закінчення строку, встановленого для подання пропозицій конкурсних торгів (кваліфікаційних пропозицій), подаються не пізніше ніж за чотири дні до дати, встановленої для подання пропозицій конкурсних торгів (кваліфікаційних пропозицій), та не пізніше ніж за три дні до дати, встановленої для подання цінових пропозицій. Якщо до документації конкурсних торгів (кваліфікаційної документації, запиту цінових пропозицій) замовником вносилися зміни після закінчення строку, встановленого для подання пропозицій конкурсних торгів (кваліфікаційних пропозицій, цінових пропозицій) в оголошенні про їх проведення, не підлягають оскарженню положення документації, до яких зміни не вносилися. Якщо до органу оскарження було подано скаргу (скарги) щодо оскарження положень документації конкурсних торгів (кваліфікаційної документації, запиту цінових пропозицій), за результатами якої (яких) органом оскарження було прийнято одне чи кілька рішень по суті, після закінчення строку, встановленого для подання пропозицій конкурсних торгів (кваліфікаційних пропозицій, цінових пропозицій) в оголошенні про їх проведення, не підлягають оскарженню ті положення документації, щодо яких скаргу (скарги) до закінчення цього строку субєктами не було подано. Після закінчення строку, встановленого для подання пропозицій конкурсних торгів (кваліфікаційних пропозицій, цінових пропозицій) в оголошенні про їх проведення, скарги можуть подаватися лише щодо змін до документації, внесених замовником. Скарги щодо укладених договорів про закупівлю розглядаються в судовому порядку.

Датою подання субєктом оскарження скарги до органу оскарження вважається дата її реєстрації органом оскарження. Орган оскарження повинен у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дня реєстрації скарги в органі оскарження, повідомити субєкта оскарження, замовника, генерального замовника про час і місце розгляду скарги та в той самий строк подати для оприлюднення таке повідомлення на веб-портал Уповноваженого органу. Субєкт оскарження, замовник, генеральний замовник мають право взяти участь у розгляді скарги. Розгляд скарги є відкритим, усі бажаючі можуть бути присутніми на розгляді. Особи, присутні на розгляді, можуть використовувати засоби фото-, кінозйомки, відео- та звукозапису. Рішення, прийняте органом оскарження, проголошується прилюдно. За подання скарги до органу оскарження справляється плата, яка зараховується до Державного бюджету України. Розмір плати визначається Кабінетом Міністрів України. При поданні скарги до органу оскарження субєкт оскарження надсилає копію скарги замовнику, генеральному замовнику, рішення, дія чи бездіяльність якого оскаржуються. Орган оскарження залишає скаргу без розгляду у разі, якщо: субєкт оскарження подає скаргу щодо того самого порушення, у тій самій процедурі закупівлі і з тих самих підстав, які вже були предметом розгляду органу оскарження і щодо яких органом оскарження було прийнято відповідне рішення; скарга не відповідає вимогам частини першої або четвертої цієї статті; субєктом оскарження не внесено плату, передбачену абзацом третім частини пятої цієї статті; замовником, генеральним замовником відповідно до цього Закону усунено порушення, зазначені в скарзі, про що було надано документальне підтвердження. Орган оскарження зобовязаний поінформувати субєкта оскарження, замовника, генерального замовника про залишення скарги без розгляду не пізніше наступного робочого дня після прийняття такого рішення та в той самий строк подати для оприлюднення таке рішення на веб-портал Уповноваженого органу. Орган оскарження приймає рішення про припинення розгляду скарги у разі, якщо: обставини, зазначені в абзацах другому - пятому частини шостої цієї статті, встановлені органом оскарження після прийняття скарги до розгляду; замовником, генеральним замовником прийнято рішення про відміну торгів чи визнання їх такими, що не відбулися, відміну переговорної процедури, крім випадку оскарження будь-якого з цих рішень; скаргу відкликано субєктом оскарження. Подання скарги не призупиняє процедуру закупівлі, за винятком випадку, коли орган оскарження приймає рішення про призупинення процедури закупівлі. Орган оскарження має право за власною ініціативою або за заявою субєкта оскарження прийняти рішення про призупинення процедури закупівлі на строк до винесення рішення за скаргою, рішення про припинення розгляду скарги або рішення про залишення скарги без розгляду. Протягом одного робочого дня орган оскарження повідомляє про призупинення процедури закупівлі центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Уповноважений орган, замовника, генерального замовника та субєкта оскарження та в той самий строк подає на оприлюднення таке рішення на веб-портал Уповноваженого органу. Призупинення процедури закупівлі передбачає зупинення замовником, генеральним замовником будь-яких дій та прийняття будь-яких рішень щодо закупівлі, у тому числі укладення договору про закупівлю, крім дій, спрямованих на усунення порушень, зазначених у скарзі. У разі усунення замовником, генеральним замовником порушень, зазначених у скарзі, замовник, генеральний замовник протягом одного робочого дня з моменту усунення порушення повинен повідомити про це орган оскарження та надати документальне підтвердження. Розгляд скарги зупиняє перебіг строків, встановлених абзацами третім і четвертим частини другої статті 31, абзацом четвертим частини пятої статті 36, абзацом другим частини третьої статті 39 цього Закону. Перебіг цих строків продовжується з дня, наступного за днем прийняття рішення органом оскарження за результатами розгляду скарги, рішення про припинення розгляду скарги або рішення про залишення скарги без розгляду. У будь-якому разі укладення договору про закупівлю під час процедури оскарження забороняється.

Під час розгляду скарги органом оскарження Уповноважений орган повинен забезпечити неприйняття для оприлюднення інформації про закупівлю за призупиненою процедурою закупівлі, яка підлягає оприлюдненню згідно з цим Законом, крім випадків усунення замовником, генеральним замовником порушень, зазначених у скарзі. 10. За результатами розгляду скарги орган оскарження має право: прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про державні закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобовязати замовника, генерального замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, розяснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною документації з конкурсних торгів, кваліфікаційної документації), привести документацію конкурсних торгів (кваліфікаційну документацію, запит цінових пропозицій) у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі; у випадках, передбачених законами України, передавати рішення, документи та матеріали щодо здійснення закупівель до правоохоронних, контролюючих та інших органів.

Для розгляду скарг орган оскарження має право запитувати й отримувати у замовників, генеральних замовників, учасників, контролюючих органів, Уповноваженого органу, інших осіб відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель. Замовники, генеральні замовники, контролюючі органи, Уповноважений орган, інші особи протягом трьох робочих днів з дня отримання запиту повинні надіслати органу оскарження відповідну інформацію, завірені належним чином копії документів та матеріали. У разі якщо у встановлений строк не надано інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур державних закупівель, орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі та в межах одержаної за скаргою інформації. Орган оскарження має право залучати для отримання консультацій та експертних висновків представників державних органів (за погодженням з керівниками державних органів), експертів та спеціалістів, які не можуть бути повязаними особами та володіють спеціальними знаннями, необхідними для професійного та неупередженого розгляду скарги. Субєкт оскарження та замовник (генеральний замовник) можуть надавати висновки експертів та спеціалістів, які володіють спеціальними знаннями. Висновки таких представників державних органів, експертів та спеціалістів оформлюються у письмовій формі та долучаються до матеріалів справи про розгляд скарги.

Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях. Орган оскарження приймає протягом 30 робочих днів з дня реєстрації скарги в органі оскарження обґрунтоване рішення, у якому зазначаються: висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; висновок органу оскарження про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні повністю чи частково; підстави та обґрунтування прийняття рішення; у разі, якщо скаргу задоволено повністю або частково, - зобовязання усунення замовником, генеральним замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника, генерального замовника. Рішення органу оскарження оформляється у письмовій формі і містить таку інформацію: найменування органу оскарження; короткий зміст скарги; мотивувальну частину рішення; резолютивну частину рішення; строк оскарження рішення. Засвідчені в установленому порядку копії рішення за результатами розгляду скарги орган оскарження протягом трьох робочих днів з дня його прийняття надсилає субєкту оскарження, замовнику, генеральному замовнику, центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та Уповноваженому органу. Рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обовязковими для виконання замовниками, генеральними замовниками, особами, яких вони стосуються. Рішення органу оскарження підлягають обовязковому оприлюдненню після їх прийняття на веб-порталі Уповноваженого органу та не пізніше наступного робочого дня також оприлюднюються на веб-порталі Антимонопольного комітету України. Рішення органу оскарження може бути оскаржене субєктом оскарження, замовником до суду протягом 30 днів з дня, коли особа дізналася про його прийняття.

Відповідно до приписів ст.31 Закону, у день визначення переможця замовник акцептує пропозицію конкурсних торгів, що визнана найбільш економічно вигідною за результатами оцінки. Замовник зобовязаний протягом одного робочого дня з дня прийняття рішення про визначення переможця надіслати переможцю торгів повідомлення про акцепт пропозиції конкурсних торгів, а всім іншим учасникам - письмове повідомлення про результати торгів із зазначенням найменування та місцезнаходження учасника-переможця, пропозицію конкурсних торгів якого визнано найбільш економічно вигідною за результатами оцінки.Учасник, пропозиція конкурсних торгів якого не була акцептована та не визнана найбільш економічно вигідною за результатами оцінки, може звернутися до замовника з вимогою щодо надання інформації про пропозицію, визнану найбільш економічно вигідною за результатами оцінки, у тому числі щодо зазначення її переваг порівняно з пропозицією учасника, який надіслав звернення, а замовник зобовязаний надати йому письмову відповідь не пізніше ніж через пять днів із дня надходження такого звернення. Повідомлення про акцепт пропозиції конкурсних торгів або цінової пропозиції обовязково безоплатно оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу. Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, пропозицію конкурсних торгів якого було акцептовано, не пізніше ніж через 30 днів з дня акцепту пропозиції відповідно до вимог документації конкурсних торгів та акцептованої пропозиції. З метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про акцепт пропозиції конкурсних торгів.

Під час здійснення закупівель за скороченою процедурою з учасником, пропозицію конкурсних торгів якого було акцептовано, замовник укладає договір про закупівлю відповідно до вимог документації конкурсних торгів та акцептованої пропозиції у строк не раніше ніж через пять днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про акцепт пропозиції конкурсних торгів, але не пізніше ніж через 14 днів з дня акцепту. У разі письмової відмови переможця торгів від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог документації конкурсних торгів або неукладення договору про закупівлю з вини учасника у строк, визначений цим Законом, або неподання переможцем документів, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону, замовник визначає найбільш економічно вигідну пропозицію конкурсних торгів з тих, строк дії яких ще не минув.

Згідно ст. 41 Закону , договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону, а також у разі його укладення з порушенням строків, передбачених абзацами третім, четвертим частини другої статті 31, абзацом четвертим частини пятої статті 36 та абзацом другим частини третьої статті 39 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у звязку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням АМКУ №194-р/пк-ск від 08.02.16р. скаргу позивача було прийнято до розгляду (а.с.100) Рішенням АМК №406-р/пк-ск від 03.03.16р. позивачу було повністю відмовлено у задоволенні його скарги. Відповідно до ч.16. ст. 18 ЗУ «Про здійснення державних закупівель» рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обовязковими для виконання замовниками, генеральними замовниками, особами, яких вони стосуються.

Згідно ч.2. ст. 31 цього ж Закону, замовник укладає договір про закупівлю з учасником, пропозицію конкурсних торгів якого було акцептовано, не пізніше ніж через 30 днів з дня акцепту пропозиції відповідно до вимог документації конкурсних торгів та акцептованої пропозиції; з метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про акцепт пропозиції конкурсних торгів. Відповідно до ч. 9 ст. 18 цього ж Закону, розгляд скарги зупиняє перебіг строків, встановлених абзацами третім і четвертим частини другої статті 31, абзацом четвертим частини пятої статті 36, абзацом другим частини третьої статті 39 цього Закону.

Отже строки , встановлені для підписання договору , були зупиненні 08.02.2016р. ( день , коли АМКУ прийняв скаргу позивача до розгляду) та перебіг строків був продовжений відповідно до ч. 9 ст. 18 цього ж Закону з 04.03.2016р. ( наступний день після прийняття АМКУ рішення від 03.03.16р. про відмову в задоволені скарги позивача).

Судом встановлено, що оспорюваний позивачем договір про закупівлю товарів за державні кошти був укладений відповідачами 11.03.16 р. тобто вже після прийняття рішення АМКУ № 406-р/пк-ск від 03.03.16 р. ( тобто після завершення процедури оскарження) та до часу звернення ТОВ НВО «Промсервіс» із адміністративним позовом про скасування вищенаведеного рішення АМКУ . Таким чином, у відповідачів-1, 2 на день укладення договору були відсутні будь-які заборони (перешкоди) для укладення спірного договору; а тому суд приходить до висновку, що оспорюваний договір було укладено відповідачами з дотримання всіх норм чинного законодавства для укладення такого типу договорів.

Також, суд вважає хибними твердження позивача , що процедура оскарження вищезазначеного договору не завершена ( з посиланням на розгляд Окружним адміністративним судом м. Києва адміністративної справи № 826/4481/16 за позовом ТОВ НВО «Промсервіс» до АМКУ про скасування рішення АМКУ № 406-р/пк-ск від 03.03.16 р.), оскільки оскарження рішення АМКУ до суду не є оскарженням процедури закупівлі відповідно до ст.18 Закону ( яка вважається завершеною після набрання чинності рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель) , а тому не може зупинити перебіг строків , встановлених ч.3. ст.8 ЗУ «Про здійснення державних закупівель».

Оцінюючи наведені позивачем в якості обґрунтування доводи , суд вважає , що вони не є підставою для визнання спірного договору недійсним, а тому в позові слід відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ЗУ «Про здійснення державних закупівель» ; ст.ст. 49, 82-85 ГПК України; господарський суд , -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, судові витрати по справі покласти на позивача.

Суддя Васильєв О.Ю.

04.07.16р.