ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

29.06.16р. Справа № 904/2907/16
За позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Южноукраїнська атомна електрична станція", м. Южноукраїнськ Миколаївської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергопорт", м. Дніпропетровськ

про стягнення 61 499 грн. 65 коп.

Суддя Рудь І.А.

Представники:

від позивача: ОСОБА_1, дов .№ 573 від 26.04.16р.;

від відповідача: ОСОБА_2, дов. № Д-1 від 23.05.16р.; ОСОБА_3, керівник.

СУТЬ СПОРУ:

Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Южноукраїнська атомна електрична станція" звернулося до господарського суду з позовною заявою, в якій, з урахуванням заяви про уточнення розміру позовних вимог від 26.05.2016р. № 32/112, просить стягнути Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергопорт" штраф у розмірі 61 274 грн. 60 коп. за неякісне виконання робіт, відповідно до умов договору на капітальний ремонт токарно-винторізного верстата SN501 від 21.04.2015р. № ОП-8 1-123-08-15-01474 в редакції додаткової угоди від 18.01.2016р. № 1/1-123-08-15-01474.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем своїх договірних зобов'язань щодо якісного ремонту переданого устаткування, що стало підставою для нарахування позивачем штрафу у розмірі 20% від вартості неякісно виконаних робіт відповідно до умов п. 7.4 спірного договору.

Відповідач позовні вимоги не визнав, у відзиві на позов та додаткових поясненнях підтвердив наявність договірних відносин між сторонами та виконання ремонту спірного обладнання, отриманого від позивача згідно акту приймання-передачі ТМЦ № 16/164-а від 22.09.2015р. Проте зазначив, що ремонт вказаного устаткування виконано відповідачем відповідно до стандартів якості, технічних умов та узгоджених сторонами обсягів робіт, що підтверджується перевіркою роботи верстата на місці ремонту після його проведення. Крім того, обладнання прийнято позивачем згідно акту приймання-передачі ТМЦ № 16/202-а від 23.11.2015р., який не містить будь-яких зауважень щодо якості виконаних робіт. Але, в порушення умов Договору, позивач здійснив запуск станка самостійно, без присутності представника відповідача. Крім того, будь-яких документів щодо фіксації виявлених недоліків, визначених умовами Договору, позивачем не складалось та на підпис відповідачу не надавалось, що свідчить про їх відсутність. До того ж, позивачем не надано доказів на підтвердження призначення кваліфікаційної незалежної експертизи обладнання на предмет фіксації недоліків та їх характеру. За вказаних обставин, відповідач вважає, що підстави нарахування заявленого позивачем штрафу відсутні та не підтверджені належним чином. Крім того, звертає увагу суду, що позивачем не доведені належними доказами право власності на спірне обладнання чи знаходження його на балансі підприємства; факт наявності у позивача фахівців певної кваліфікації та створення робочої групи (комісії) для приймання станка з ремонту; факт наявності доручень на приймання обладнання у осіб, вказаних в акті приймання-передачі ТМЦ № 16/202-а від 23.11.2015р. тощо. Крім того, позивач у визначені Договором строки не повернув на адресу відповідача підписаний акт виконаних робіт або мотивовану відмову від його підписання, а також не оплатив вартість виконаних відповідачем робіт. Просив в позові відмовити.

07.06.2016р. позивачем подано клопотання про призначення комплексної судової інженерно-технічної та економічної експертизи для визначення факту виконання ремонтних робіт верстату токарно-вінторізного SN501 та їх якості тощо.

Відповідно до ст. 77 ГПК України, у судовому засіданні оголошувалися перерви з 24.05.2016р. по 07.06.2016р., з 07.06.2016р. по 16.06.2016р., з 16.06.2016р. по 29.06.2016р.

В порядку ст. 85 ГПК України, в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, заслухавши пояснення представників сторін, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

21.04.2015р. між Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Южноукраїнська атомна електрична станція" (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Енергопорт" (підрядник) укладений договір на капітальний ремонт токарно-винторізного верстата SN501 № ОП-8 1-123-08-15-01474 (надалі Договір), відповідно до умов якого підрядник зобовязується у 2015 році виконати замовникові роботи по капітальному ремонту токарно-винторізного верстата SN501 (устаткування), згідно з переліком робіт на капітальний ремонт токарно-винторізного верстата SN501 (Додаток № 1 до Договору), а замовник - прийняти та оплатити такі роботи (п.1.1 Договору).

За умовами п. 11.1 Договору він набуває чинності з моменту підписання його сторонами і діє до 30.06.2016р. включно, а в частині наданих сторонами гарантійних зобовязань до повного їх виконання.

Відповідно до п. 2.1 Договору підрядник повинен виконати передбачені цим Договором роботи, якість яких відповідає умовам, встановленим відповідними стандартами, технічними умовами, іншою нормативною документацією.

При виконанні цього Договору сторони керуються законодавством України, галузевою та іншою нормативно-технічною документацією, необхідною для виконання робіт по предмету цього Договору, СОУ НАЕК 033:2012 „Техническое обслуживание и ремонт. Правила организации технического обслуживания и ремонта систем и оборудования атомниых станций (п. 2.3 Договору).

Згідно до п. 3.1 Договору в редакції додаткової угоди від 18.01.2016р. № 1/1-123-08-15-01474 договірна ціна по предмету цього Договору визначена відповідно Кошторису на капітальний ремонт токарно-винторізного верстата SN501 (Додаток № 1 до додаткової угоди) та згідно з Протоколом узгодження договірної ціни на капітальний ремонт токарно-винторізного верстата SN501 (Додаток № 3 До Договору) складає 255 310,82 грн., окрім того ПДВ 20% - 51 062, 16 грн. Всього з урахуванням ПДВ 20% - 306 372 грн. 98 коп.

Відповідно до умов п. 4.1 Договору підставою для розрахунків сторін є двосторонні акти здачі-приймання виконаних робіт, підписані уповноваженими представниками замовника та підрядника.

Приймання виконаних робіт, вказаних в п. 1.1 Договору, здійснюється замовником відповідно до технічних вимог, викладених в нормативно-технічній документації з дотриманням СОУ НАЕК 033:2012 (п. 5.1 Договору).

Устаткування, що є власністю замовника, передається підряднику для виконання робіт на виробничий майданчик останнього в м. Дніпропетровськ. Передача в ремонт та повернення устаткування після виконаного ремонту здійснюється автотранспортом замовника за свій рахунок.

Початком виконання робіт є дата отримання підрядником устаткування для виконання ремонту, кінець через 30 календарних днів з дати отримання (п. 5.2 Договору).

У п.п. п. 5.3, 5.4 Договору сторони узгодили, що при передачі устаткування в ремонт замовник надає підряднику оформлені зі свого боку наступні документи: акт приймання-передачі устаткування, технічну документацію, необхідну по предмету Договору (при необхідності); а по завершенню ремонту підрядник передає замовнику: акт прийому-передачі устаткування після проведення ремонту; акт виконаних робіт, оформлений в 4 примірниках (1 підряднику, 3 - замовнику) з додатком підтверджуючих документів, визначених Договором; технічний акт про приймання устаткування з ремонту.

Згідно п. 5.5 Договору датою завершення послуг за Договором є дата підписання комісією технічного акту про приймання устаткування з ремонту.

Відповідно до п. 5.9 Договору приймання устаткування з капітального ремонту відбувається на майданчику замовника після встановлення верстата на фундамент та перевірки на технологічну точність, а також перевірки роботи на холостому ходу та під навантаженням.

Приймання виконаних підрядником робіт оформлюється до 30-го числа звітного місяця двостороннім актом виконаних робіт із зазначенням інвентарного номеру (п. 5.10 Договору).

Пунктом 5.11 Договору визначено, що замовник протягом 10 робочих днів з дня отримання акту виконаних робіт і звітних документів зобовязаний направити підряднику підписаний акт або мотивовану відмову.

У разі мотивованої відмови замовника від підписання акту виконаних робіт, сторонами складається двосторонній акт з переліком необхідних доопрацювань і строків їх усунення за рахунок підрядника (п. 5.12 Договору).

За умовами п. 5.13 Договору при відмові підрядника від складання або підписання акту виявлених недоліків для їх підтвердження замовник призначає кваліфікаційну незалежну експертизу, яка складає відповідний акт по фіксації недоліків і їх характеру.

На виконання умов Договору позивач передав, а відповідач прийняв для проведення капітального ремонту устаткування - токарно-винторізний верстат SN501, що підтверджується актом приймання-передачі ТМЦ від 22.09.2015р. № 16/164-а (т. 1, а.с. 21).

За актом приймання-передачі ТМЦ від23.11.2015р. № 16/202-а спірне устаткування прийняте позивачем після виконання капітального ремонту (т. 1, а.с. 22).

Як зазначає позивач, попередній запуск верстату на штатному місці виявив, що його експлуатація відповідно до вимог технічної документації неможлива, у звязку із чим відповідачу направлено листа № 13/17578 від 09.11.2015р. з перерахуванням виявлених недоліків.

Проте, відповідач ухилився від участі в процесі приймання устаткування з капітального ремонту на майданчику замовника, як це передбачено умовами п. 5.9 Договору, на підтвердження чого позивачем до матеріалів справи надані копії листів, що направлялися відповідачу, із запрошенням для приймання верстату з ремонту від 30.10.2015р. № 16/17136, від 25.11.2015р. № 16/18564 (т. 1, а.с. 23, 24).

Крім того, відповідно до листа відповідача від 04.12.2015р. № 215, ТОВ „Енергопорт просив позивача повідомити строки передачі верстату на територію відповідача для визначення причин невідповідностей, можливих дефектів, підписання акту необхідних доопрацювань, відповідно до п. 5.12 Договору, що, на думку позивача, є порушенням умов Договору та свідчить про відмову відповідача від участі в прийманні устаткування з капітального ремонту на майданчику замовника та складанні двостороннього акту з переліком необхідних доопрацювань і строків їх усунення (т. 1, а.с. 25).

Листом від 28.12.2015р. № 51/20523 позивач повернув на адресу відповідача акти виконаних робіт без підписання та просив направити вказані акти для підпису позивачу після врегулювання всіх питань стосовно усунення дефектів проведених відповідачем ремонтних робіт (т. 1, а.с. 27)

Як вказує позивач, оскільки до теперішнього часу відповідач уповноваженого представника для складення двостороннього акту з переліком необхідних доопрацювань та строків їх усунення не направив, а виконані відповідачем роботи не відповідають по якості стандартам, технічній документації, умовам Договору, позивачем на підставі п. 7.4 Договору нарахував до сплати відповідачу штраф у розмірі 20% від вартості неякісно виконаних робіт, який згідно розрахунку позивача становить суму 61 274 грн. 60 коп.

На час розгляду справи доказів сплати нарахованого позивачем штрафу відповідачем не надано.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Майнові зобовязання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

Відповідно до ч.1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобовязується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобовязується прийняти та оплатити виконану роботу.

Приписами статті 180 Господарського кодексу України, зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобовязань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обовязкові умови договору відповідно до законодавства.

Статтею 629 Цивільного кодексу України унормовано, що договір є обовязковим до виконання.

Відповідно до ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобовязання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, спірне устаткування передано відповідачу у відповідності до п.5.4 Договору згідно акту прийому-передачі № 16/164-а від 22.09.2015р.

Листом від 29.10.2015р. № 201 відповідач направив на адресу позивача 4 екземпляри актів виконаних робіт та повідомив, що за результатами виконаних ремонтних робіт їх вартість є нижчою ніж визначена сторонами у п. 3.1 Договору в редакції додаткової угоди від 11.03.2016р. № 1/1-123-08-15-01474 та складає 208 762 грн. 24 коп. (т. 1, а.с. 160).

Листом від 30.10.2015р. № 16/17136 позивач просив відповідача направити свого представника на майданчик замовника до ЮУ АЕС м. Южноукраїнськ для приймання та перевірки токарно-винторізного верстата SN501 після капітального ремонту у період з 02.11.2015р. по 10.11.2015р. (т. 1, а.с.23)

Крім того, листом від 09.11.2015р. № 13/17578 позивач повідомив відповідача, що при попередньому запуску верстату на штатному місці замовником виявлені недоліки, перелік яких виклав у вказаному листі, та повторно просив ТОВ „Енергоатом направити свого представника на майданчик замовника до ЮУ АЕС м. Южноукраїнськ для усунення дефектів та перевірки на технологічну точність токарно-винторізного верстата SN501 із складанням двостороннього акту виконаних робіт (т.1, а.с. 26).

У відповідь відповідач зазначив, що приймає попередній лист позивача від 09.11.2015р. № 13/17578 в якості мотивованої відмови від підписання акту виконаних робіт та запропонував позивачу шляхи усунення визначених дефектів силами замовника (лист ТОВ „Енергоатом від 10.11.2015р. № 203) (т. 1., а.с. 161).

Водночас, матеріалами справи підтверджується прийняття позивачем устаткування після виконання капітального ремонту згідно акту прийому-передачі ТМЦ від 23.11.2015р. № 16/202-а (т. 1, а.с. 22).

Листом від 25.11.2015р. № 16/18564 позивач вкотре просив відповідача командирувати повноважного представника ТОВ „Енергопорт на майданчик замовника для складання двостороннього акту із переліком необхідних доопрацювань та строків їх усунення згідно вимог п. 5.12 Договору (т. 1, а.с. 24).

Проте відповідач явку повноважного представника до замовника не забезпечив, у листах від 26.11.2015р. № 210, від 04.12.2015р. № 215 запропонував направити спірне устаткування на територію ТОВ „Енергопорт для визначення причин невідповідностей, можливих дефектів, підписання акту необхідних доопрацювань, відповідно до п. 5.12 Договору (т. 1, а.с. 25, 162).

Листом від 28.12.2015р. № 51/20523 позивач повернув на адресу відповідача акти виконаних робіт без підписання та просив направити вказані акти для підпису позивачу після врегулювання всіх питань стосовно усунення дефектів проведених відповідачем ремонтних робіт (т. 1, а.с. 27).

Як зазначає позивач, станом на час розгляду справи спірне устаткування знаходиться на території замовника, виявлені недоліки відповідачем не усунені та останній ухиляється від участі в процесі їх усунення, що свідчить про порушення умов Договору та неякісне виконання робіт з капітального ремонту токарно-винторізного верстата SN501, у звязку із чим позивач змушений звернутися до суду із даним позовом про стягнення з ТОВ „Енергоатом визначеного умовами Договору штрафу у розмірі 20% від вартості неякісно виконаних робіт.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, господарський суд зазначає наступне.

Статтею 857 Цивільного кодексу України визначено, що робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру.

Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові.

Якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника:

1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк;

2) пропорційного зменшення ціни роботи;

3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. (ч. 1 ст. 858 Цивільного кодексу України).

Згідно ч. 2 ст. 858 Цивільного кодексу України підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов'язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе.

Разом з тим, за приписами ст. 853 Цивільного кодексу України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Як встановлено судом, укладаючи спірний Договір, сторони чітко визначили порядок виконання, здачі та приймання робіт.

Зокрема, за умовами п. 5.11 Договору замовник протягом 10 робочих днів з дня отримання акту виконаних робіт і звітних документів зобовязаний направити підряднику підписаний акт або мотивовану відмову.

У разі мотивованої відмови замовника від підписання акту виконаних робіт, сторонами складається двосторонній акт з переліком необхідних доопрацювань і строків їх усунення за рахунок підрядника (п. 5.12 Договору).

Крім того, у разі відмови підрядника від складання або підписання акту виявлених недоліків, пункт 5.13 Договору визначає право замовника призначити кваліфікаційну незалежну експертизу для підтвердження виявлених недоліків шляхом складання відповідного акту.

Відповідно до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Згідно із ст. 34 Господарського процесуального кодексу України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

При цьому, належністю доказів є спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, що входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об'єктивної істини.

Стаття 129 Конституції України відносить до основних засад судочинства змагальність сторін.

За загальним правилом обов'язок доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. Обов'язок доказування та подання доказів розподіляється між сторонами, виходячи з того, хто посилається на юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення. Це стосується позивача, який повинен доказати факти, на підставі яких пред'явлено позов, а також відповідача, який має можливість доказувати факти, на підставі яких він будує заперечення проти позову.

У відповідності до вимог ст. 54 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги з зазначенням доказів. До обставин, на яких позивач обґрунтовує свої вимоги, відносять обставини, які становлять предмет доказування у справі. Предмет доказування це сукупність обставин, які необхідно встановити для правильного вирішення справи. У предмет доказування включаються факти матеріально-правового характеру, що є підставою вимог позивача та заперечень відповідача.

Відповідно до вимог ст. 32 Господарського процесуального кодексу України: доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Згідно ст. 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Позивачем не надано належних доказів на підтвердження складання сторонами двостороннього акту з переліком необхідних доопрацювань і строків їх усунення, як це передбачено п. 5.12 Договору, як і доказів відмови відповідача від його складання.

Крім того, матеріали справи не містять аналогічного акту з переліком виявлених замовником дефектів, складеного позивачем в односторонньому порядку та доказів направлення його відповідачу для підписання.

Водночас, з урахуванням встановлених обставин та наявного у справі листування сторін (зокрема, відповідач у своїх листах не заперечує можливість виникнення непередбачених дефектів у роботі станка після повернення з ремонту через нездійснення заходів по його регулюванню та настройці після перевезення), відсутність зазначеного акту унеможливлює визначення вартості робіт, які були виконані відповідачем неякісно, та, відповідно, перевірку виконаного позивачем розрахунку суми штрафу.

Разом з тим, господарський суд наголошує на недобросовісному виконанні підрядником своїх господарських зобовязань за Договором, оскільки як вбачається з наданих позивачем листів на адресу відповідача, останній неодноразово запрошувався для участі у прийманні та перевірки станка, але не забезпечив явку повноважного представника на майданчик замовника у визначений останнім строк.

Разом з тим, господарським судом не приймається в якості належного доказу прийняття позивачем виконаних відповідачем робіт без зауважень акт прийому-передачі ТМЦ від 23.11.2015р. № 16/202-а, як на цьому наполягає відповідач, оскільки вказаний акт свідчить лише про приймання ТМЦ та не відображає технічний стан прийнятого устаткування. Більш того, умовами спірного Договору чітко визначені документи, які підтверджують належне прийняття робіт, а саме: акт виконаних робіт та технічний акт про приймання устаткування з ремонту.

При цьому, господарський суд звертає увагу сторін, що за умовами п. 5.5 Договору датою завершення послуг за Договором є дата підписання комісією технічного акту про приймання обладнання з ремонту. З урахуванням відсутності вказаного акту, складеного та підписаного повноважними представниками сторін, послуги підрядника за Договором не є завершеними та відповідно взяті підрядником на себе договірні зобовязання не є виконаними належним чином.

Решта посилань відповідача в обґрунтування своїх заперечень, а саме: щодо права власності позивача на спірне устаткування; ненадання технічного паспорту на станок при передачі його в ремонт; наявності чи відсутності доручень на приймання станка з ремонту у представників позивача; невідповідності ТТН, за якими перевозилось устаткування, визначеній для таких документів формі; непроходження при укладанні спірного договору тендерної процедури тощо, відхиляються господарським судом, оскільки спростовуються матеріалами справи або не впливають та не спростовують вищенаведеної правової оцінки матеріалів, обставин справи згідно з вимогами закону.

З урахуванням вищевикладеного, господарський суд констатує відсутність в матеріалах справи належних доказів, які б підтверджували факт наявності зафіксованих сторонами недоліків виконаних відповідачем ремонтних робіт, строків їх усунення, а також вартості неякісно виконаних робіт, що свідчить про недоведеність позовних вимог та є підставою для відмови у їх задоволенні.

За встановлених обставин, не підлягає задоволенню й подане позивачем під час судового розгляду справи клопотання про призначення комплексної судової інженерно-технічної та економічної експертизи з підстав недоцільності її призначення через порушення сторонами процедури прийняття устаткування з ремонту, відповідно до п. 5.12 Договору.

Згідно зі статтею 49 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

Водночас, оскільки позивачем під час судового розгляду справи подано заяву про зменшення позовних вимог, за приписами п.1 ч. 1 ст. 7 Закону України „Про судовий збір, сплачена ним сума судового збору у розмірі 05 грн. 04 коп. підлягає поверненню позивачу за ухвалою суду, у разі подання відповідного клопотання.

Керуючись ст. ст. 4, 32-34, 36, 43, 45, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

В позові відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його підписання.

Суддя ОСОБА_4

Повне рішення складено -04.07.16р.