ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" червня 2016 р.Справа № 922/1137/16

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавровой Л.С.

при секретарі судового засідання Пунтус Д.А.

розглянувши справу

за позовом ТОВ "Агромасервіс", м. Київ
до ПАТ "Національний депозитарій України" , Приватне АТ "Харківський коксовий завод" м. Харків третя особа з самостійними вимогами на предмет спору - ПАТ" Сбербанк " м. Київ
про зобов'язання вчинити певні дії
за участю сторін:

позивача - ОСОБА_1

1 відповідач - не з*явився

2 відповідач - ОСОБА_2

3-тя особа - (Сбербанк) - ОСОБА_3

3-я особа ( Нац. комісія) - не з*явився

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ТОВ "Аромасервіс", звернувся до господарського суду з позовом до відповідача -1 - ПрАТ "Харківський коксовий завод" та відповідача-2 - ПАТ Національний депозитарій України в якому просить суд зобовязати відповідачів вчинити необхідні дії для проведення конвертації частини акцій Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" в кількості 360 штук в акції створюваних в результаті виділу акціонерних товариств Приватного акціонерного товариства "Слобожанський коксовий завод" в кількості 180 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 10 000,00 гривень кожна та Приватного акціонерного товариства "Коксолит" в кількості 180 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 10 000,00 гривень кожна, а саме:

Відповідача -1 - подати до Публічного акціонерного товариства "Національний депозитарій України" відповідні належним чином оформлені Розпорядження емітента, що реорганізується шляхом виділу про проведення конвертації акцій; Розпорядження емітентів, що створюються в результаті виділу, про проведення конвертації акцій; Розпорядження Центральному депозитарію на виконання облікових операцій переказу цінних паперів; Розпорядження на зарахування цінних паперів на рахунки емітентів цінних паперів внаслідок депонування тимчасового глобального сертифікату випуску цінних паперів; Розпорядження про депонування тимчасових глобальних сертифікатів;

Відповідача-2 - виконати належним чином оформлені Розпорядження емітента, що реорганізується шляхом виділу про проведення конвертації акцій; Розпорядження емітентів, що створюються в результаті виділу, про проведення конвертації акцій; Розпорядження Центральному депозитарію на виконання облікових операцій переказу цінних паперів; Розпорядження на зарахування цінних паперів на рахунки емітентів цінних паперів внаслідок депонування тимчасового глобального сертифікату випуску цінних паперів; Розпорядження про депонування тимчасових глобальних сертифікатів.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 11.04.2016 року було прийнято позовну заяву до розгляду, порушено провадження у справі та призначено її розгляд у судовому засіданні на "26" квітня 2016 р. об 11:00 годині.

05.05.2016 року відповідачем-2 ( ПАТ"Національним депозитарієм України) подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він заперечує проти позовних вимог та просить відмовити в їх задоволенні в повному обсязі ( т. 1 а.с.123-126).

Також 05.05.16 року відповідачем-2 подано до суду клопотання про залучення третіх осіб до участі у справі, а саме Публічне акціонерне товариство Сбербанк та Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку. ( т. 1 а.с.120 -121).

27.05.2016 року представник відповідача -1 надав суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд задовольнити позов повністю та зазначає про свою готовність у випадку необхідності повторно надати відповідачаві-2 пакет необхідних документів, що подаються для проведення конвертації акцій емітента, з якого здійснюється виділ, якщо суд зобовяже його вчинити такі дії, оскільки відповідачем-1 вони вже вчинювалися ( т.1 а.с.86-111).

20.05.2016 року від Публічного акціонерного товариства Сбербанк до суду надійшла позовна заява в порядку статті 26 ГПК України, в якій ПАТ Сбербанк просить прийняти позовну заяву та залучити ПАТ Сбербанк в якості третої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, та зобовязати ТОВ Аромасервіс, ПрАТ Харківський коксовий завод припинити вчиняти та заборонити вчинення дій, спрямованих на конвертацію акцій ПрАТ Харківський коксовий завод без згоди заставодержателя даних акцій ПАТ Сбербанк( т. 2 а.с.2 -133).

Відповідно до статі 26 ГПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, можуть вступити у справу до прийняття рішення господарським судом, подавши позов до однієї або двох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу господарський суд виносить ухвалу.

24.05.2016 року господарським судом винесено ухвалу про прийняття позовної заяви ПАТ Сбербанк та його вступ у справу в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору (т.2 а.с. 144-147) .

23.05.2016 року від ПАТ Сбербанк до суду надійшло клопотання про залучення ПАТ Сбербанк в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору. Оскільки чинне господарське процесуальне законодавство не передбачає можливості для однієї й тієї ж особи приймати участь під час однієї справи одночасно в якості третьої особи з самостійними вимогами на предмет спорута в якості третьої особи без замостійних вимог, судом відмовлено ПАТ Сбербанк у задоволенні вказаного клопотання у звязку із набуттям ПАТ Сбербанк процесуальних прав та обовязків третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору ( т. 1 а.с.136-139).

З тієї ж підстави судом відмовлено в задоволенні заявленого відповідачем-2 клопотання про залучення третіх осіб в частині залучення ПАТ Сбербанк в якості особи без самотійних вимог.

Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 6 від 23.03.2012 року "Про судове рішення", результати розгляду господарським судом заяв (клопотань) учасників судового процесу повинні зазначатися в мотивувальній, а не в резолютивній частині рішення суду, прийнятого по суті справи, за винятком тих випадків, коли суд вирішує питання про вжиття заходів до забезпечення позову (статті 67, 68 ГПК), відстрочку або розстрочку виконання рішення (стаття 121 ГПК).

За змістом статті 27 ГПК, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора. Якщо господарський суд при прийнятті позовної заяви, вчиненні дій по підготовці справи до розгляду або під час розгляду справи встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права і обов'язки осіб, що не є стороною у справі, господарський суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Таким чином, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання відповідача-2 про залучення третіх осіб в частині залучення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку в якості третьої особи без самостійних вимог з метою зясування яким чином рішення у справі може вплинути на права або обов'язки Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо відповідачів, позивача або третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору, про що судом було винесено ухвалу.

До початку судового засідання24.05.2016 року представником ОСОБА_4 заявлене клопотання про фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вказане клопотання судом задоволене ( т.2 а.с.140).

В судовому засіданні 21.06.2016 року представник позивача свій позов підтримав у повному обсязі та просив суд його задовольнити. Проти задоволення позову третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору заперечував та просив відмовити в його задоволенні повністю.

Присутній в судовому засіданні 21.06.2016 року представник відповідача-1 ( ПАТ"Харківський коксовий завод") позов визнав та не заперечував проти його задоволення. В задоволенні позовних вимог третьої особи із самостійними вимогами просив відмовити повністю.

В судове засіданні 21.06.2016 року представник відповідача-2 ( ПАТ" Національний депозитарій України) не з*явився, але 24.05.2016 року надіслав письмові пояснення та заперечення проти заявлених позовних вимог та просив відмовити у його задоволенні повністю. Позов третьої особи із самостійними вимогами підтримав та просив його задовольнити ( т.2 а.с.148-188).

Присутній в судовому засіданні 21.06.2016 року представник третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору свій позов підтримав у повному обсязі та просив суд його задовольнити. Проти задоволення позовних вимог позивача заперечував та просив в їх задоволенні відмовити.

З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги сторін, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками судового процесу докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив наступне.

ТОВ" АРОМАСЕРВІС" (Позивач) є акціонером відповідача-1(ПАТ"Харківський коксовий завод") якому належить 1 647 простих іменних акцій відповідача -1 загальною номінальною вартістю 16 470 000,00 грн. , що складає 50,5215% його статутного капіталу, що підтверджується матеріалами справи.

Загальними зборами акціонерів відповідача -1 04.08.2015р. прийняте рішення про виділ з відповідача-1 юридичних осіб: Приватне акціонерне товариство "Слобожанський коксовий завод" та Приватне акціонерне товариство "Коксолит" та рішення здійснити конвертацію частини акцій відповідача-1 в кількості 360 штук в акції ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" в розмірі 180 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 10 000,00 гривень та в акції ПрАТ "Коксолит" в розмірі 180 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 10 000,00 гривень. Вказане підтверджується копією Протоколу позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ Харківський коксовий завод від 04.08.2015р.Також загальними зборами акціонерів ПрАТ Харківський коксовий завод тим же протоколом прийняте рішення доручити голові комісії з виділу ПрАТ Харківський коксовий завод виконати передбачені чинним закондавством дії щодо виділу з ПРАТ Харківський коксовий завод ПрАТ "Слобожанський коксовий завод" та ПрАТ "Коксолит".

На виконання вказаних рішень загальних зборів акціонерів ПрАТ Харківський коксовий завод відповідачем-1 було подано відповідачу-2 розпорядження емітента, що реорганізується шляхом виділу про проведення конвертації акцій № 2705/19-11 від 19.11.2015р. Також у складі пакету документів на конвертацію акцій відповідач-1 надав відповідачу-2 такі документи: розпорядження емітента, що створюється в результаті виділу, про проведення конвертації акцій № 19/11-07 від 19.11.2015р. та № 03-20/11 від 20.11.2015р.;розпорядження центральному депозитарію на виконання облікової операції переказу цінних паперів № 04-20/11 від 20.11.2015р. та № 19/11-08 від 19.11.2015р.;розпорядження на зарахування цінних паперів на рахунок емітента цінних паперів внаслідок депонування тимчасового глобального сертифікату випуску цінних паперів № 01-20/11 від 20.11.2015р. та № 20/11-02 від 20.11.2015р.; розпорядження про депонування тимчасового глобального сертифікату № 02-20/11 від 20.11.2015р. та № 20/11-03 від 20.11.2015р

У виконанні вказаних розпоряджень відповідачем-2 було відмовлено з посиланням, як на підставу відмови, на пункт 12, глави 3, розділу V Положення про провадження депозитарної діяльності, затвердженого рішенням НКЦПФР від 23.04.13 №735 інші причини, що визначені Правилами та законодавством, а саме: вказані у розпорядженні цінні папери, які призначені для списання з рахунку в цінних паперах клієнта, депонента, заблоковані у звязку з обтяженням їх зобовязаннями або іншим обмеженням в обігу.

Також, судом встановлено, що відповідач-2 має статус центрального депозитарію згідно із ст. 9 Закону України Про депозитарну систему України і відповідно до якої в Україні може існувати лише один центральний депозитарій. За таких обставинвідповідач-1, як емітент, не може скористатися послугами іншого депозитарію з обслуговування рахунків у цінних паперів емітентів.

Крім того, суд встановив, що ПАТ Сбербанк є заставодержателем акцій ПрАТ Харківський коксовий завод, що підтверджується копією договору застави цінних паперів від 13.09.2012р., укладеного між ПАТ Сбербанкта ТОВ Аромасервіс, а також копією договору застави цінних паперів від 13.09.2012р., укладеного між ПАТ Сбербанк та CARBO TRADING LIMITED.

Наведені вище обставини, стали підставою для звернення позивача та третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору до суду з позовами.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Поняття та умови конвертації цінних паперів визначені статтею 5-2 Закону України Про цінні папери та фондовий ринок, відповідно до якої конвертація цінних паперів - обмін цінних паперів одного випуску на цінні папери іншого випуску цього ж емітента.

Рішення про проведення конвертації приймається органом емітента, уповноваженим приймати таке рішення.

При проведенні конвертації емітент зобовязаний здійснити викуп цінних паперів, що конвертуються, у їх власників, які не згодні з рішенням про проведення конвертації.

Порядок повідомлення власників цінних паперів про проведення конвертації цінних паперів, порядок повідомлення емітента власниками цінних паперів про згоду (або незгоду) з рішенням про проведення конвертації і строк, у який цінні папери мають бути предявлені їх власниками для викупу, повинні бути передбачені рішенням відповідного органу емітента про проведення конвертації.

Викуп цінних паперів у власників, які не згодні з рішенням про проведення конвертації, здійснюється за ринковою вартістю, але не нижче ніж номінальна вартість таких цінних паперів.

Ринкова вартість визначається:

за біржовим курсом - для цінних паперів, які включені до біржового списку фондової біржі;

за вартістю, визначеною незалежним оцінювачем відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність, - для цінних паперів, які не включені до біржового списку фондової біржі.

Після проведення розрахунків з власниками цінних паперів реєстрація випуску цінних паперів, що конвертуються, підлягає скасуванню в порядку, встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

Порядок проведення конвертації встановлюється Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

Аналіз статті 5-2 Закону України Про цінні папери та фондовий ринок свідчить, що конвертація цінних паперів є безумовною операцією, що має здійснюватися не інакше як за рішенням органу емітента, уповноваженого приймати таке рішення. При цьому стаття 5-2 Закону України Про цінні папери та фондовий ринок встановлює право акціонера (власника акцій) не погодитися з рішенням про конвертацію, яке прямо кореспондує обовязку емітента викупити акції, що підлягають конвертації, за ринковою вартістю у акціонера, незгодного з рішенням про конвертацію.

Таким чином, навіть незгода власника цінних паперів з рішенням емітента про їх конвертацію не впливає жодним чином на законність та чинність рішення уповноваженого органу емітента про конвертацію цінних паперів. Відсутність згоди будь-яких третіх осіб з рішенням про конвертацію цінних паперів, в тому числі їх заставодержателів, норми статті 5-2 Закону України Про цінні папери та фондовий ринок не повязують із настанням будь-яких юридичних наслідків для такого рішення про конвертацію, в тому числі наслідків у вигляді його недійсності, нечинності чи неможливості виконання.

Одночасно положення вказаної статті не дають підстав для обгрунтованого твердження про те, що у звязку із конвертацією цінних паперів має місце їх відчуження, оскільки ані власник (акціонер), ані емітент цінних паперів при цьому не змінюється. Такий висновок не стосується операції викупу цінних паперів емітентом у власника, незгодного з рішенням про конвертацію, однак в матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про незгоду когось із акціонерів відповідача-1 з рішенням про конвертацію акцій.

Також, статтею 5-2 Закону України Про цінні папери та фондовий ринок прямо передбачено, що порядок проведення конвертації встановлюється Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

Пунктом 14 Положення про провадження депозитарної діяльності, затвердженого рішенням НКЦПФР від 23.04.13 №735, також встановлено, щоконвертація це обмін емітентом цінних паперів одного випуску на цінні папери іншого випуску згідно з умовами їх випуску.

Таким чином, закон не ототожнює операцію конвертації з іншими депозитарними операціями, в тому числі з операціями переказу або списання цінних паперів. Так, пункт 14 глави 3 розділу V згаданого Положення про провадження депозитарної діяльності операцію конвертації та операції, пов'язані із злиттям, приєднанням, поділом, виділом, перетворенням та в результаті ліквідації акціонерних товариств, визначає як корпоративні операції.

В той же час, операції зарахування, списання та переказу віднесені пунктом 5 глави 3 розділу V Положення про провадження депозитарної діяльності до облікових операцій, наслідком яких є зміна кількості цінних паперів, прав на цінні папери на рахунках у цінних паперах, встановлення або зняття обмежень щодо їх обігу.

За змістом пункту 12 глави 3 розділу V Положення про провадження депозитарної діяльності, підставою для відмови центральним депозитарієм або депозитарною установою у взятті до виконання розпорядження та/або у виконанні депозитарної операції є зокрема та обставина, що вказані у розпорядженні цінні папери, права на цінні папери, які призначені для переказу або списання з рахунку в цінних паперах клієнта, депонента, заблоковані у зв'язку з обтяженням їх зобов'язаннями або іншим обмеженням в обігу (крім випадків, передбачених цим Положенням).

Таким чином, застосування центральним депозитарієм, як підстави відмови у виконанні розпорядження або депозитарної операції, пункту 12 глави 3 розділу V Положення НКЦПФР від 23.04.13 №735 допускається виключно у випадках переказу або списання заблокованих цінних паперів у зв'язку з обтяженням їх зобов'язаннями або іншим обмеженням в обігу.

З наданих відповідачем-1 розпоряджень не вбачається, що відносно обтяжених заставою акцій ПрАТ Харківський коксовий завод здійснювалися операції переказу та/або списання.

Відповідач-2 у своєму відзиві на позов зазначив, що операція конвертації акцій відповідно до правил центрального депозитарію є комплексною операцією, яка передбачає в тому числі проведення операцій списання акцій. Однак обставиною, що підлягає доказуванню і має значення у даній справі є не наявність операцій списання та (або) переказу акцій у складі комплексної операції конвертації акцій. Обставиною, що підлягає доказуванню, є та, що операції списання та (або) переказу здійснюються саме щодо блокованих акцій, що перебувають в заставі третьої особи із самостійними вимогами. Матеріалами справи жодним чином не підтверджується, що блоковані акції ПрАТ Харківський коксовий завод призначені до списання та (або) переказу. Крім того, чинне законодавство, в тому числі Положення НКЦПФР від 23.04.13 №735, не визначає операцію конвертації акцій як комплексну операцію.

Одночасно судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до розпоряджень центральному депозитарію на виконання облікової операції переказу цінних паперів № 04-20/11 від 20.11.2015р. та № 19/11-08 від 19.11.2015р. переказу підлягали акції нових випусків ПрАТ Коксолит та ПрАТ Слобожанський коксовий завод, належних доказів обтяження яких ані відповідачем-2, ані третьою особою із самостійними вимогами до суду не надано.

При цьому суд приймає до уваги доводи позивача про те, що пункт 12 глави 3 розділу V Положення про провадження депозитарної діяльності, затвердженого рішенням НКЦПФР від 23.04.13 №735 на операції на операції зарахування цінних паперів та депонування тимчасових глобальних сертифікатів не розповсюджується, а відтак його застосування відповідачем-2 є неправомірним.

З огляду на вищевикладене, суд також погоджується з доводами позивача про те, що на операції конвертації акцій ПрАТ Харківський коксовий завод та на операції конвертації акцій емітентів, що створюються в результаті виділу - ПрАТ Коксолит та ПрАТ Слобожанський коксовий завод не розповсюджується з огляду на те, що вони здійснюються без переказу та/або списання блокованих акцій ПрАТ Харківський коксовий завод.

Також, суд робить висновок про те, що пункт 12 глави 3 розділу V Положення про провадження депозитарної діяльності, затвердженого рішенням НКЦПФР від 23.04.13 №735, розширеному тлумаченню не підлягає. Наявна законодавча неврегульованість в питанні можливості здійснення конвертації блокованих цінних паперів в частині відсутності прямо встановленої законом або підзаконним нормативним актом заборони центральному депозитарію виконувати розпорядження та (або) операції щодо конвертації блокованих цінних паперів не може бути підставою для розширеного тлумачення вказаного пункту і його застосування у випадках, прямо не передбачених законодавством України.

Доводи відповідача-2 про відсутність належного обгрунтування права власності позивача на акції відповідача-1 судом не беруться до уваги, оскільки предметом спору не є відношення права власності, а статус позивача, як акціонера відповідача-1 підтверджується матеріалами справи та сторонами не заперечується.

Відповідно до частини 1 статті 33 Закону України Про акціонерні товариства загальні збори можуть вирішувати будь-які питання діяльності акціонерного товариства. Пунктом 23 частини 2 статті 33 Закону України Про акціонерні товариства прийняття рішення про виділ віднесене до виключної компетенції загальних зборів акціонерів. За змістом частини 2 статті 58 Закону України Про акціонерні товариства виконавчий орган акціонерного товариства підзвітний загальним зборам і наглядовій раді, організовує виконання їх рішень. Виконавчий орган діє від імені акціонерного товариства у межах, встановлених статутом акціонерного товариства і законом.

Відтак, суд не вбачає достатніх підстав для задоволення позовних вимог ПАТ Сбербанк, як третьої особи, яка заявляє самостійних вимог на предмет спору. Конвертація частини акцій ПрАТ Харківський коксовий завод в кількості 360 штук в акції створюваних в результаті виділу акціонерних товариств є похідною дією і специфічною складовою процедури виділу з акціонерного товариства. Враховуючи відсутність будь-яких встановлених законом обмежень на прийняття уповноваженим органом позивача рішення про конвертацію цінних паперів та з огляду на приписи статті 5-2 Закону України Про цінні папери та фондовий ринок, суд приходить до висновку про відсутність у ПАТ Сбербанк, як у заставодержателя, права не погодитися з рішенням про конвертацію заставлених цінних паперів з настанням наслідку у вигляді недійсності, нечинності такого рішення або унеможливлення його виконання.

Суд також приймає до уваги надану відповідачем-1 копію постанови Харківського апеляційного господарського суду від 12.04.2016р. у справі № 922/6007/15, якою встановлено, що укладені з ПАТ Сбербанк угоди (кредитні договори, договори застави, іпотеки, поруки) не містять заборони на проведення ПрАТ Харківський коксовий завод виділу нових юридичних осіб, який не передбачає його припинення. При цьому суд звернув увагу на ту обставину, що відповідно ст. 27 Закону України Про заставу застава зберігає силу, якщо за однією з підстав, зазначених в законі, майно або майнові права, що складають предмет застави, переходять у власність іншої особи. Застава зберігає силу і у випадках, коли у встановленому законом порядку відбувається уступка заставодержателем забезпеченої заставою вимоги іншій особі або переведення боржником боргу, який виник із забезпеченої заставою вимоги, на іншу особу.

Cправа № 922/6007/15 є повязаною зі справою № 922/1137/16, оскільки предметом доказування у ній є законність прийняття загальними зборами акціонерів відповідача-1 рішення від 04.08.2015 року про виділ з товариства, похідною дією і специфічною складовою якого є конвертація частини акцій відповідача-2 в акції створюваних при виділі акціонерних товариств. Тому суд приймає посилання відповідача-1 на висновки, викладені в ній.

Додатково, аналізуючи положення наданих сторонами копій договорів застави цінних паперів від 13.09.2012р. та від 13.09.2012р., укладених акціонерами відповідача-1 з ПАТ Сбербанк, і предметом застави за якими є акції відповідача-1, суд також не вбачає порушень прав ПАТ Сбербанк, як заставодержателя, у звязку з виділом та (або) конвертацією вказаних акцій.

Такий висновок обумовлений в першу чергу тією обставиною, що вказані договори застави цінних паперів між ПАТ Сбербанк та акціонерами не містять будь-яких положень, в тому числі забороняючих або тих, що потребують погодження, щодо можливості та умов здійснення конвертації акцій.

Згідно із статтею 17 Закону України Про заставу, заставодавець зберігає право розпорядження заставленим майном, якщо інше не передбачено законом чи договором. Заставодавець може відчужувати заставлене майно тільки за згодою заставодержателя. Однак, в матеріалах справи відсутні належні докази у вигляді розпоряджень або інших документів, які б підтверджували факт відчуження заставлених акцій на користь будь-яких осіб або намір його здійснення, в тому числі шляхом списання або переказу заставлених акцій.

ПАТ Сбербанк не доведено, що позивачем та/або його акціонерами виконувалися дії, що тягнуть за собою припинення права застави та/або відчуження предмета застави. Конвертація не може вважатися такою дією, оскільки з одного боку встановлені законом права акціонерів щодо прийняття рішення про виділ, конвертацію акцій не можуть бути обмежені будь-ким. З іншого боку право застави ПАТ Сбербанк зберігається, а у заставодавця при конвертації заставлених цінних паперів виникають додаткові обовязки щодо заміни предмета застави, надання у заставу іншого майна, тощо.

Зокрема, пунктами3.1.1. договорів застави цінних паперів від 13.09.2012р. та від 13.09.2012р. встановлено, що у випадку, якщо після набуття чинності цим договором емітентом буде проведено додаткову емісію пайових ЦП, які є предметом застави за цим договором, з моменту набуття заставодавцем права власності на пайові ЦП емітента додаткової емісії, всі такі пайові ЦП стають предметом застави за цим договором. заставодавець зобовязується протягом 5 (пяти) робочих днів з моменту виникнення у нього права власності на пайові ЦП емітента додаткової емісії знерухомити такі ЦП на рахунку заставодавця в цінних паперах, відкритому у заставодержателя, як зберігача, та надати останньому належним чином оформлене розпорядження застави таких ЦП для виконання операцій щодо їх обтяження зобовязаннями.

Також пунктами 4.2.2. договорів застави цінних паперів від 13.09.2012р. та від 13.09.2012р. визначено, що у разі втрати предмета застави (його частини) заставодержатель має право вимагати від заставодавця /боржника або надання додатково іншого майна/майнових прав на розмір втраченого предмету застави; або заміни заставодавцем втраченого предмета застави; або його втраченої частини, на інше майно/майнові права на розмір втраченого; або дострокової сплати всіх несплачених зобовязань за основним договором, що зазначені в ст. 2 цього договору. Цьому прямо кореспондують обовязки заставодавців, встановлені п. 4.4.5. вказаних договорів застави цінних паперів.

Суд також приймає до уваги ту обставину, на яку посилається відповідач-1, що ПАТ Сбербанк вже реалізоване на його розсуд право вимагати від відповідача-1 дострокової сплати всіх несплачених зобовязань за основними договорами, що зазначені в ст. 2 вказаних договорів застави, що підтверджується копією Заяви з кредиторськими вимогами ПАТ Сбербанк № 9266/5/28-3 від 03.10.2015 року до відповідача-1.

Таким чином, ПАТ Сбербанк, як заставодержатель, не має будь-яких додаткових прав щодо оскарження рішення уповноваженого органу позивача про конвертацію цінних паперів, окрім права на заставу акцій нового випуску (емісії) в порядку, встановленому виключно законом та договорами застави цінних паперів.

У звязку з вищевикладеним у суду відсутні підстави для задоволення позовних вимог ПАТ Сбербанк, як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

Додатково суд зазначає, що спірні правовідносини не стосуються та не впливають на права або обов'язки Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо сторін та третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору. Посилання відповідача-2 на те, що підстави відмови у виконанні розпоряджень, вказаних у позовній заяві, викладені в Рішенні НКЦПФР від 23.04.2013р. №735, саме по собі не означає, що вказану підставу застовано відповідачем-2 правомірно.

Відповідно до пункту7 статті9 Закону України Про депозитарну систему, Правила Центрального депозитарію визначають загальний порядок надання Центральним депозитарієм послуг. Однак, Публічне акціонерне товариство Національний депозитарій України не є органом державної влади, а є лише господарським (акціонерним) товариством. Тому Правила Центрального депозитарію та Регламент провадження депозитарної діяльності Центрального депозитарію не є актами цивільного законодавства і не входять в систему таких актів, визначену статтею 4 Цивільного кодексу України.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Доводи відповідача-2 про необхідність списання ним при конвертації блокованих акцій на підставі положень власних Правил Центрального депозитарію, положень власного Регламенту провадження депозитарної діяльності Центрального депозитарію та за відсутності відповідних розпоряджень акціонерів на списання таких акцій, не співвідносяться з вимогами статті 5-2 Закону України Про цінні папери та фондовий ринок, відповідно до якої порядок проведення конвертації встановлюється Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку. Доказів же того, що дії позивача щодо конвертації акцій порушують порядок конвертації, встановлений Положенням про провадження депозитарної діяльності, затвердженим рішенням НКЦПФР від 23.04.13 №735, відповідачами та третьою особою із самостійними вимогами не наведено.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги ТОВ Аромасервісє обґрунтованими, підтверджуються доданими до матеріалів справи доказами, не спростовані відповідачами, третьою особою із самостійними вимогами та є такими, що підлягають задоволенню. Натомість, позовні вимоги ПАТ Сбербанк задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, витрати по оплаті судового збору за позовом ТОВ Аромасервіс покладаються на відповідачів. Витрати по оплаті судового збору за позовом третьої особи із самостійними вимогами покладаються на ПАТ Сбербанк.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 179, 181 Господарського кодексу України, ст.ст. 509, 525, 526, 530, 610, Цивільного кодексу України, ст. ст. 1, 4, 12, 22, 33, 43, 44-49, 75, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Аромасервіс" задовольнити у повному обсязі.

Зобов'язати Приватне акціонерне товариство " Харківський коксовий завод" ( ) вчити необхідні дії для проведення конвертації частини акцій Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" в кількості 360 штук в акції створюваних в результаті виділу акціонерних товариств - Приватного акціонерного товариства "Слобожанський коксовий завод" в кількості 180 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 10 000,00 гривень кожна та Приватного акціонерного товариства "Коксолит" в кількості 180 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 10 000,00 грн. , кожна, а саме :

- подати до Публічного акціонерного товариства "Національний депозитарій України" ( ) відповідні належним чином оформлені Розпорядженням емітента, що реорганізується шляхом виділу про проведення конвертації акцій; Розпорядження емітентів , що створюються в результаті виділу, про проведення конвертації акцій; Розпорядження Центральному депозитарію на виконання облікових операцій переказу цінних паперів ; Розпорядження на зарахування цінних паперів на рахунки емітентів цінних паперів внаслідок депонування тимчасового глобального сертифікату випуску цінних паперів; Розпорядження про депонування тимчасових глобальних сертифікатів.

Зобов'язати ПАТ "Національний депозитарій України" ( ) вчинити необхідні дії для проведення конвертації частини акцій ПАТ "Харківський коксовий завод" ( ) в кількості 360 штук в акції створюваних в результаті виділу акціонерних товариств " ПАТ" Слобожанський коксовий завод" в кількості 180 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 10 000,00 грн. кожна та ПАТ" Коксолит" в кількості 180 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 10 000,00 грн. кожна, а саме :

- виконати належним чином оформлені Розпорядженням емітента, що реорганізується шляхом виділу про проведення конвертації акцій; Розпорядження емітентів, що створюються в результатів виділу, про проведення конвертації акцій; Розпорядження Центральному депозитарію на виконання облікових операцій переказу цінних паперів; Розпорядження на зарахування цінних паперів на рахунки емітентів цінних паперів внаслідок депонування тимчасового глобального сертифікату випуску цінних паперів; Розпорядження про депонування тимчасових глобальних сертифікатів.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" ( м. Харків, набережна Червоношкільна, буд. 24 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аромасервіс" ( м. Київ, вул. Липська, буд. 10 ) судовий збір в розмірі 1378,00 грн.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Національний депозитарій України ( м. Київ, вул. Нижній вал, буд. 17/8 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аромасервіс" ( м. Київ, вул. Липська, буд. 10 ) судовий збір в розмірі 1378,00 грн.

В задоволені позовних вимог третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" - відмовити.

Повне рішення складено 23.06.2016 р.

Суддя ОСОБА_5