КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" червня 2016 р. Справа№ 910/33029/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорногуза М.Г.

суддів: Рудченка С.Г.

Агрикової О.В.

при секретарі судового засідання: Михайленко С.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Пересада Р.В. довіреність № 17/12/15-1 від 17.12.15

від відповідача: Козлов О.О. довіреність № 91/2015/11/18-2 від 18.11.15

розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Дионис"

на рішення Господарського суду міста Києва від 29 лютого 2016 року

у справі № 910/33029/15 (суддя Грєхова О.А.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дионис"

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

про визнання неправомірним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дионис" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" про визнання неправомірним та скасування рішення, оформленого протоколом від 17.12.2015 р. № 4314 засідання комісії по розгляду акта про порушення від 08.06.2015 № 43739 (а.с.6-9).

Спір у справі виник у зв'язку із тим, що, на думку Товариства з обмеженою відповідальністю "Дионис", висновки протоколу № 4314 від 17.12.2015 р. є безпідставними та необґрунтованими, а донарахування в сумі 15972,44 грн. за не обліковану електроенергію було здійснено неправомірно. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що представниками ПАТ "Київенерго" в результаті проведення перевірки споживання позивачем електричної енергії був складений акт від 08.06.2015 № 43739 про порушення позивачем вимог Закону України "Про електроенергетику" та "Правил користування електричною енергією" затверджених постановою національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28. В подальшому комісією з розгляду актів про порушення "Правил користування електричною енергією" та умов договорів про постачання електричної енергії і нарахувань за ними було проведено засідання, оформлене протоколом засідання комісії від 17.12.2015 № 4314 на якому розглянуто вказаний акт та прийнято рішення про проведення нарахування суми, яка підлягає сплаті споживачем внаслідок порушення правил користування електричною енергією. Позивач посилався на те, що вказаний вище акт та рішення комісії складені та прийняті з порушенням вимог закону та підлягають скасуванню.

29 лютого 2016 року рішенням Господарського суду міста Києва у справі № 910/33029/15 у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю (а.с. 73-81).

Не погоджуючись з вказаним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Дионис" звернулось до суду з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва у справі №910/33029/15 від 29 лютого 2016 року, у якій просило рішення Господарського суду міста Києва у справі №910/33029/15 від 29 лютого 2016 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ТОВ "Дионіс" у повному обсязі (а.с.91-96).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у справі №910/33029/15 від 27 квітня 2016 року, у зв'язку з перебуванням головуючого судді (судді-доповідача) Майданевич А.Г. на лікарняному, визначено колегію суддів Київського апеляційного господарського суду у складі головуючого судді - Чорногуз М.Г., суддів - Рудченка С.Г., Агрикової О.В.

27 квітня 2016 року ухвалою Київського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дионис" на рішення Господарського суду міста Києва від 29 лютого 2016 року у справі №910/33029/15 прийнято до провадження колегію суддів у складі головуючого судді - Чорногуз М.Г., суддів Рудченка С.Г., Агрикової О.В., справу призначено до розгляду на 24 травня 2016 року.

23 травня 2016 року від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

24 травня 2016 року ухвалою Київського апеляційного господарського суду розгляд справи відкладено на 14 червня 2016 року у відповідності до ст. 77 ГПК України.

У судовому засіданні 14 червня 2016 року представник ТОВ "Дионис" надав пояснення, в яких підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, відповідно до якого позовні вимоги задовольнити повністю.

Представник ПАТ "Київенерго" в судовому засіданні 14 червня 2016 року надав суду пояснення, в яких заперечував проти доводів, викладених в апеляційній скарзі та проси апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Згідно з частиною першою статті 99 ГПК в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених розділом XII ГПК.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 101 ГПК України апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

Між ТОВ "Українська текстильна компанія", яке в подальшому перейменоване в ТОВ "Дионіс", як споживачем, (далі - позивач) та акціонерною енергопостачальною компанією "Київенерго", правонаступником якої є ПАТ "Київенерго", як постачальником, (далі - відповідач) укладено договір про постачання електричної енергії від 12.04.2010 р. № 72614 (далі - договір) відповідно предмету якого, відповідач продає електричну енергію позивачу для забезпечення потреб електроустановок відповідача з дозволеною потужністю в точках продажу електричної енергії згідно з умовами цього договору та додатків до нього, що є його невід'ємною частиною, а позивач сплачує відповідачу вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору (а.с. 13-20).

Згідно з п.2.1 Договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, не обумовлених цим договором, сторони зобов'язуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), затвердженими в установленому порядку.

Пунктом 4.2.3 договору передбачено, що позивач сплачує відповідачу вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (далі - Методика), у разі таких дій позивача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених методикою.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії встановлюється законами України "Про засади функціонування ринку електричної енергії України" та "Про електроенергетику".

Статтею 235 ГК України передбачено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною першою статті 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, в числі яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

За приписами частини другої статті 236 ГК України перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Крім того, відповідно до листа Верховного Суду України від 01.04.2012 р. "Висновки Верховного Суду України, викладені у рішеннях, прийнятих за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 111-16 ГПК України за 2010 - 2011 рр.", за змістом статей 235, 236 ГК, а також Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної ко місії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 р. № 28, рішення постачальника електричної енергії про донарахування споживачу вартості недорахованої спожитої електричної енергії є оперативно-господарською санкцією, у разі незгоди із застосуванням якої заінтересована сторона відповідно до ч. 2 ст. 237 ГК може звернутися до суду з вимогою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Аналогічну правову позицію також викладено у постанові Верховного Суду України від 16.05.2011 р. № 2-28/2397-2010.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

В силу ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушеннями в електроенергетиці є порушення правил користування енергією, які затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28 (далі - Правила).

Згідно з підпунктом 4 та 5 пункту 8.1 ПКЕЕ постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право: на безперешкодний доступ (за пред'явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку; на безперешкодний доступ (за пред'явленням службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку та технічної перевірки засобів обліку споживача відповідно до умов укладених договорів.

Пунктом 6.41 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків.

За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

08 червня 2015 року представниками ПАТ "Київенерго" було проведено технічну перевірку засобів обліку електричної енергії, що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Артема, 79 та складено Акт про порушення № 43739 (далі - Акт № 43739). У вказаному Акті зафіксовано порушення "Правил користування електричною енергією" затверджених постановою національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 відповідачем, а саме: "Порушення статей 26, 27 Закону України Про електроенергетику", 6.40, 10.2 ПКЕЕ виявлені ознаки втручання в розрахунковий засіб обліку з метою зміни його показів внаслідок чого спожита електроенергія недораховується, при цьому зовнішнім оглядом встановлено, що пломби пошкоджень або слідів невідповідностей не мають. Лічильник потребує проведення експертизи. Споживачу порушення продемонстровано. Під час проведення перевірки на дисплеї лічильника вказана дата 29.05.2015 час 15:01, що не відповідає поточній даті" (а.с. 23).

Згідно з пунктом 3.34 ПКЕЕ будь-які роботи, пов'язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.

Абзацом п'ятим пункту 6.41 ПКЕЕ встановлено, що у разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Позивач не скористався наданим йому правом на відмову від підписання акту, вказаний акт підписаний директором ТОВ "Дионис" Малініним А.Г. без зауважень.

Отже, перевірку приладів обліку позивача здійснено відповідно до умов Договору, а складений відповідачем акт, відповідає вимогам ПКЕЕ.

Згідно із п. 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р., зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782/12656.

Підставою для складення Акту-повідомлення від 08 червня 2015 року № 43739/1 про направлення на експертизу лічильника електроенергії стали виявлені ознаки втручання в розрахунковий прилад обліку з метою зміни його показників (а.с. 24).

17 червня 2015 року, за наслідками проведеної експертизи лічильника електроенергії, комісією СВП "Київські електричні мережі" ПАТ "Київенерго" Метрологічна лабораторія ЦЕО у складі: начальника метрологічної лабораторії Крамар В.І., інженера метрологічної лабораторії ОСОБА_4, інженера РЕМ "Центральний" ОСОБА_5, в присутності представника споживача ТОВ "Дионис" - Малініна А.Г. було складено акт № 1053. За результатами експертизи, "лічильник № 63642146, типу МТ174 визнано непридатним для подальшої експлуатації". При цьому зазначено, що: "візуальних ознак втручання не виявлено. Метрологічні параметри відповідають точності (протокол № 1119 від 17.06.2015). Збій програмного забезпечення (не встановлено дату та часовий механізм). Потребує ремонту або заміни. Вказаний акт підписаний представником позивача Малініним А.Г. без зауважень (а.с.69).

Крім того, у своїй відповіді вих. 375/15 від 30.10.2015 р. на запит відповідача завод-виробник вказав, що у результаті аналізу програмної частини лічильника типу МТ174-Т1А42R53-L21-М3К03Z, 3х220/380 В, 5(6) А, з серійним номером 63642146 підтвердились припущення про вплив на лічильник невідомим пристроєм. Після проведеного детального аналізу Журналу подій лічильника МТ174 (№63642146) підтверджується, що: "Години Реального Часу (RTC) в лічильнику збилися через сильний вплив, якому цей лічильник був підданий". "Додаткові роз'яснення: Пояснення наведені вище пов'язані з описаною замовником проблемою по наступним причинам: Три наступні події: "0002, Розрядження елементів живлення (=Виявлено миттєве відключення живлення на генераторі частоти процесора "кварце", у випадку реального розрядження літієвої батареї дана подія виникає лише один раз і не повторюється так періодично як в даному лічильнику)", "0004, Пошкодження значення (=Виявлено недооблік енергії)" і "8118, Сторожевий таймер (=Головний процесор перезавантажений) "відбулося кілька разів протягом короткого проміжку часу (дод. Послідовність подій в журналі подій)" (а.с. 57).

Пунктом 10.2 ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів) (підпункт 1 пункту 10.2 ПКЕЕ); додержуватись вимог нормативно-технічних документів та умов договорів (підпункт 4 пункту 10.2 ПКЕЕ); у встановлені договором терміни надавати постачальнику електричної енергії графіки споживання електричної енергії та величини потужності (підпункт 17 пункту 10.2 ПКЕЕ); не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (підпункт 27 пункту 10.2 ПКЕЕ).

У частині першій і другій статті 27 Закону України "Про електроенергетику" встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року.

Частиною одинадцятою вказаної статті встановлено, що Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до протоколу № 4314 від 17.12.2015 р. засідання комісії по розгляду акта про порушення № 43739 від 08.06.2015 р. встановлено, що споживач ТОВ "Дионис" на об'єкті за адресою: вул. Артема, 79 порушив ПКЕЕ, а саме: виявлені ознаки втручання в розрахунковий засіб обліку з метою зміни його показів, внаслідок чого спожита електроенергія недораховується, при цьому зовнішнім оглядом встановлено, що пломби пошкоджень та слідів невідповідностей не мають. Лічильник потребує проведення експертизи. Споживачу порушення продемонстровано. Під час проведення перевірки на дисплеї лічильника вказана дата 29.05.2015 час 15:01, що не відповідає поточній даті.

За результатами засідання комісії було прийнято рішення провести нарахування згідно з пунктом 2.5 та за формулою 2.6 Методики (потужність 73 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби - 17 год.; період нарахування з 18.05.2015 до 08.06.2015; всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 15972,44 грн. (а.с. 25).

Згідно з частиною першою пункту 2.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому Методикою, з урахуванням вимог Правил, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо) (підпункт 3 пункту 2.1 Методики).

Відповідно до пункту 2.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, а саме дій споживача, що призвели до зміни показів приладів обліку, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу визначається за формулою

Д пер = Д пор + Д усун, (2.6)

де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д пор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

Д усун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Д усун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта порушень неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Д усун визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Проаналізувавши розрахунок відповідача, викладений у протоколі № 4314 від 17.12.2015 р. засідання комісії по розгляду акта про порушення № 43739 від 08.06.2015 р., колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що він відповідає формулі, наведеній у пункті 2.5 Методики.

З огляду на викладене та те, що позивачем, ні під час розгляду справи у суді першої, ні у суді апеляційної інстанції не надано будь-яких доказів протиправності оскаржуваного рішення, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

У відповідності з пунктом 4 частини третьої статті 129 Конституції України та статтею 33 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Виходячи з вищевикладеного колегія суддів зазначає, що апелянт не надав суду достатніх доказів в розумінні статті 33, 34 ГПК України, які б могли стати підставою для задоволення апеляційної скарги.

Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду стосовно встановлених обставин і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

З огляду на вищевикладене колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що місцевий господарський суд виконавши всі вимоги процесуального закону і всебічно перевіривши обставини, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, в рішенні Господарського суду міста Києва повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами дослідженими в судовому засіданні.

Рішення Господарського суду міста Києва від 29 лютого 2016 року у справі №910/33029/15 підлягає залишенню без змін.

Апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Дионис" на рішення Господарського суду міста Києва від 29 лютого 2016 року у справі №910/33029/15 задоволенню не підлягає.

Судові витрати, згідно до ст. 49 ГПК України покласти на апелянта.

Керуючись ст.ст. 49, 99, 101, п. 1 ч.1 ст. 103, ст. 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дионис" на рішення Господарського суду міста Києва від 29 лютого 2016 року у справі №910/33029/15 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 29 лютого 2016 року у справі № 910/33029/15 залишити без змін.

3. Справу № 910/33029/15 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова апеляційного господарського суду набирає законної сили з дня її прийняття. Постанову Київського апеляційного господарського суду може бути оскаржено протягом 20 днів до Вищого господарського суду України у порядку, передбаченому ст. 109 ГПК України.

Головуючий суддя М.Г. Чорногуз

Судді С.Г. Рудченко

О.В. Агрикова