ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.06.2016 року Справа № 904/755/16

Дніпропетровський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Кощеєва І.М. ( доповідач ),

суддів: Чередка А.Є., Верхогляд Т.А.

секретар судового засідання Погорєлова Ю.А.

представники сторін:

від позивача: ОСОБА_1 представник ( адвокат, дог. від 07.03.2016 р. № 0712-2016(03) )

від відповідача: ОСОБА_2 представник ( дов. від 09.07.2015 р. )

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги:

Приватного підприємства фірма "Продмаркет"

на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 25.04.2016 р. у справі

за позовом Приватного підприємства фірма "Продмаркет",

м. Павлоград, Дніпропетровська область

до Приватного підприємства "Левіт-Комплекс",

смт. Ювілейне, Дніпропетровська область

про стягнення 41 680,42 грн.

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство фірма "Продмаркет" звернулося до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Приватного підприємства "Левіт-Комплекс" про відшкодування шкоди у сумі 41 680,42 грн. Обґрунтовуючи позовні вимоги, Позивач посилався на те, що Відповідач відповідно до умов договору повинен відшкодувати шкоду, яка заподіяна в результаті крадіжки майна з магазину, оскільки магазин знаходився під охороною Відповідача.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 25.04.2016 р. ( суддя Колісник І. І. ) у справі № 904/755/16 у задоволенні позову відмовлено.

Приймаючи рішення, господарський суд виходив з того, що Позивач не довів належними та допустимими доказами наявності в діях Відповідача повного складу цивільного правопорушення, необхідного та достатнього для покладання на нього відповідальності за поданим позовом.

Не погодившись з вказаним рішенням Приватне підприємство фірма "Продмаркет" звернулось до суду з апеляційною скаргою, в якій, з посиланням на неправильне застосування судом норм матеріального і процесуального права, просить рішення господарського суду Дніпропетровської області від 25.04.2016 р. у справі № 904/755/16 скасувати, прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги частково, а саме стягнути з Відповідача - в рахунок відшкодування шкоди 10 000 грн.

У обґрунтування апеляційної скарги Приватне підприємство фірма "Продмаркет" зазначає на те, що Позивач встановив на обєкті охорони ненадійну охоронну систему тривожного сповіщення, яка призвела до спричинення позивачу значної шкоди. Будь-яких несанкціонованих втручань сторонніх осіб в систему тривожної сигналізації на обєкті охорони представником відповідача зафіксовано не було, що підтверджується протоколом огляду місця події. В результаті несанкціонованого проникнення до приміщення магазину сторонніх осіб в період перебування його під охороною Відповідача, Позивачу була спричинена матеріальна шкода, яка полягає у викрадені товару з магазину на загальну суму 41 680,42 гривен, що підтверджується інвентаризаційними описами № 1 та № 2 від 12.10.2015 р.

У відзиві на апеляційну скаргу, Відповідач просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення господарського суду Дніпропетровської області залишити без змін.

Автоматичною системою документообігу для розгляду справи визначено суддю-доповідача ОСОБА_3 у складі колегії суддів: Євстигнеєва О.С., Вечірка І.О.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 16.05.2016 р. у справі № 904/755/16, апеляційну скаргу прийнято до розгляду. Розгляд справи призначено на 02.06.2016 р.

02.06.2016 р., з огляду на перебування судді - члена колегії Євстигнеєва О.С. у відрядженні, розгляд зазначеної вище справи не відбувся.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 07.06.2016 р. у справі № 904/755/16, у зв'язку із виходом з на роботу - члена колегії Євстигнеєва О. С., розгляд справи призначено на 21.06.2016 р.

Розпорядженням керівника апарату суду від 21.06.2016 р. призначено автоматичну зміну складу колегії суддів у справі, у звязку з перебуванням у відпустці суддів Євстигнеєва О.С. та Вечірка І.О.

Автоматичною системою документообігу для розгляду справи визначено суддю-доповідача ОСОБА_3 у складі колегії суддів: Чередко А. Є., Верхогляд Т. А.

У судовому засіданні 02.06.2016 р. оголошені вступна та резолютивна частини постанови Дніпропетровського апеляційного господарського суду.

Заслухавши суддю-доповідача та пояснення представників сторін, розглянувши та обговоривши доводи апеляційної скарги, доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, в силу наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов'язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов'язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Майнові зобов'язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Приписами ч. 2 ст. 11 ЦК України передбачено, що підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Згідно із ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Особливості та порядок провадження охоронної діяльності визначені Законом України "Про охоронну діяльність" Цим документом визначено, зокрема, що суб'єкт охоронної діяльності - це суб'єкт господарювання будь-якої форми власності, створений та зареєстрований на території України, що здійснює охоронну діяльність на підставі отриманої у встановленому порядку ліцензії. Суб'єкт охоронної діяльності на підставі отриманої у встановленому порядку ліцензії надає такі охоронні послуги: 1) охорона майна громадян; 2) охорона майна юридичних осіб; 3) охорона фізичних осіб.

Відповідно до Закону України "Про охоронну діяльність" суб'єкт охоронної діяльності надає послуги з охорони на підставі договору, укладеного із замовником у письмовій формі.

Як вбачається з матеріалів справи, 01.05.2009 р. між Приватним підприємством фірмою "Продмаркет" ( Замовник ) та Приватним підприємством "Левіт-Комплекс" ( Охорона ) було укладено Договір, предметом якого є надання послуг охорони за допомогою пульта централізованого спостереження на обєкті замовника: магазин "Західний", розташований за адресою: м. Павлоград, вул. Ясенева, буд. № 1 ( Обєкт ), межами якого є внутрішня поверхня стін, долівок, дверей, вікон, стель ( п. 1.1. договору ).

Охорона майна, яке знаходиться на обєкті, здійснюється в період охорони ( п. 1.3 договору ).

Згідно з п. 1.4 договору періодом охорони вважається час з моменту прийняття майна на обєкті під охорону до його зняття з охорони замовником.

П. 1.5 договору передбачено, що приймання охороною обєкту, обладнаного сигналізацією під охорону та заняття з охорони здійснюється замовником згідно з Інструкцією ( Додаток 1 до договору).

На виконання умов договору сторони погодили та підписали Інструкцію з постановки об'єкту під охорону (зняття об'єкту з охорони), що є Додатком № 1 до договору ( а. с. 17 ).

Крім того, 30.04.2009 р. сторони підписали Акт приймання в експлуатацію засобів охоронної і протипожежної сигналізації, встановленої у приміщенні: магазин "Західний" за адресою по вул. Ясенева, буд. № 1 у м. Павлограді ( а. с. 99 ), згідно з яким усі монтажні роботи виконані відповідно з технічним завданням Замовника, змонтовані засобі сигналізації справні, функціонують та приймаються до експлуатації. Зауважень щодо укріплення об'єкту немає. При цьому у переліку заходів щодо укріплення об'єкту було зазначено ( окрім іншого ), що вітрини, вікна та фрамуги мають бути захищені ролетами або глухими гратами. Грати повинні бути з металевих прутів не менше 14 - 16 мм з відстанню між прутами 150х150 мм (120х200) мм і кріпитися до стін анкерами діаметром 14 - 16 мм, які забиваються у стіну на глибину 80 - 100 мм через кожні 700 мм та приварюються до рами грат.

Розділ 3 договору регламентує зобов'язання Охорони, відповідно до якого останній прийняв на себе наступні зобов'язання: інструктувати Замовника з правил користування сигналізацією і порядку здачі об'єкта під охорону та зняття його з-під охорони ( пп. 3.1.1 договору); приймати об'єкт під охорону і здійснювати його охорону за допомогою технічних засобів (пп. 3.1.2 договору); забезпечити виїзд мобільної групи на об'єкт у разі спрацювання сигналізації і обстеження об'єкту на предмет проникнення сторонніх осіб ( пп. 3.1.3 договору); у разі виявлення мобільною групою ознак проникнення сторонніх осіб на об'єкт, дотримуючись заходів безпеки, приймати можливі заходи до їх затримання, повідомити про це чергову частину територіального органу внутрішніх справ або слідства, забезпечити збереження слідів злочину на місці події (пп. 3.1.4 договору); у разі спрацювання сигналізації, якщо необхідно перезакриття обєкту, охорона сповіщає про це замовника та охороняє обєкт до прибуття замовника в межах однієї години ( пп. 3.1.5 договору); у разі виходу з ладу охоронної сигналізації чи засобів технічного укріплення на об'єкті, охорона за погодженням із замовником може охороняти об'єкт за окрему плату відповідно до розрахунку і за погодженою із замовником ціною (пп. 3.1.6 договору).

За змістом пунктів 5.1 - 5.4 договору Охорона несе матеріальну відповідальність за збитки, які нанесені сторонніми особами, які проникли на обєкт у період охорони, шляхом зламу, відкриття чи порушення заблокованих технічними засобами сигналізації вікон, дверей та інших конструкцій, які здійснили крадіжку, грабіж, пошкодження чи знищення майна, яке зберігалось на обєкті.

За фактом події, яка спричинила збитки, уповноважені представники охорони зобовязані прийняти участь у визначенні розміру збитків. Збитки повинні бути визначені по прибуттю сторін на місце події.

Охорона несе перед замовником матеріальну відповідальність за збитки, спричинені шляхом крадіжки, грабежу, розбою, знищення чи пошкодження майна в межах суми відшкодування збитків, визначеної при укладенні даного договору. Відшкодування збитків замовнику, які виникли з причин, вказаних у пункті 5.1 договору, здійснюється охороною протягом 30 робочих днів з моменту надання усіх документів, які підтверджують настання даної події. Розмір збитків повинен бути підтверджений відповідними документами та розрахунками вартості викрадених, знищених чи пошкоджених товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів, складених за участю охорони. До збитків які належать відшкодуванню додається вартість викраденого чи пошкодженого майна, розмір зменшення в ціні пошкоджених товарно-матеріальних цінностей чи витрати, які понесені при поновленні пошкодженого майна.

11.10.2015 р. о 20:59 год. Замовник здав Охороні обєкт з майном, а саме: магазин "Західний" за адресою: м. Павлоград, вул. Ясенева, буд. № 1. Охорона обєкту здійснювалась за допомогою радіопередавача "ATSU-100" "Лунь", прийнятого Позивачем у користування за актом приймання-передачі від 30.04.2009 р. ( а. с. 112 ).

12.10.2015 р. о 08:40 год. Замовник зняв обєкт охорони ключем та виявив сліди несанкціонованого проникнення до приміщення магазину сторонніх осіб, після чого одразу сповістив про даний факт Відповідача та Павлоградський МВ ГУМВС України в Дніпропетровській області. Того ж дня слідчим СВ Павлоградського МВ ГУМВС України в Дніпропетровській області був складений протокол огляду місця події ( а. с. 104-105 ). За даним фактом відкрито кримінальне провадження № 70002753 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України ( а. с. 50 ).

Інженером охорони було здійснено 13.10.2015 р. огляд та технічне обслуговування встановленої на обєкті Замовника системи сигналізації, про що складено акт проведення технічного обслуговування ( а. с. 69 ), в якому відображено, що були відключені два датчики тривоги, встановлені в підсобному приміщенні, через яке й було здійснено несанкціоноване проникнення та скоєно крадіжку.

Під час розгляду справи у суді першої інстанції були отримані пояснення від інженера пульту централізованого спостереження ОСОБА_4, який зазначив про те, що датчики у шлейфі охоронно-пожежної сигналізації - це провідні лінії звязку, які прокладаються від датчиків до розподільчої коробки або приймально-контрольного приладу. Візуальний контроль роботи шлейфів сигналізації здійснює користувач системи при постановці на охорону системи сигналізації за допомогою клавіатури. На клавіатурі відображається стан усіх шлейфів сигналізації (порушено чи не порушено). Відповідач при підключенні обєкта програмує систему так, що при порушенні шлейфу систему було неможливо поставити під охорону. Два датчики у підсобному приміщенні були відключені без порушення загального ланцюга, у зв'язку з чим охоронна система сигналізації могла забезпечувати здачу та прийняття об'єкту під охорону. При цьому у відповідача пульт централізованого спостереження у режимі функціонування охоронної системи сигналізації візуально не відображає втручання у систему. Інженер ПЦС перевіряє працездатність системи сигналізації щорічно. У проміжках між перевірками відповідальність за її збереження приймає на себе господарюючий суб'єкт ( а. с. 137 ).

Остання планова перевірка охоронної системи сигналізації з радіопередавачем "Лунь-5М" на об'єкті Замовника була проведена спеціалістами Охорони - 02.02.2015 р., що підтверджується актом проведення технічного обслуговування, за результатом якого жодних відхилень у системі охоронного обладнання не виявлено ( а. с. 101 ).

За фактом несанкціонованого проникнення до приміщення магазину сторонніх осіб в період перебування його під охороною, Позивачем проведена інвентаризація за участю директора, ревізора, товарознавця, продавців магазину та головного бухгалтера, що підтверджується інвентаризаційними відомостями № № 1, 2 від 12.10.2015 р. ( а. с. 18 - 25 ).

За результатами інвентаризації Позивачем у відомостях відображена недостача сигарет, алкогольних напоїв та продуктів харчування на загальну суму 41 680,42 грн., яка заявлена Позивачем до стягнення з підстав зазначених у позові, з чим не погоджується Відповідач, що і є причиною виникнення спору.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За ч.1 т. 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо) понесені стороною , яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною.

Ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З огляду на приписи ст. 1166 ЦК України для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Місцевий господарський суд оскаржуваним рішенням у даній справі відмовив Позивачу у задоволені вимог, пославшись на відсутність з боку Відповідача протиправності (дій чи бездіяльності), вини, а відтак і причинного зв'язку з негативними наслідками (збитками) які зазнав Позивач, приймаючи до уваги надання Відповідачем послуг охорони не шляхом фізичної охорони, а за допомогою пульта централізованого спостереження, зважаючи на обсяг зобов'язань Відповідача, передбачених п. 3.1 договору. Надаючи оцінку доказам у справі, суд першої інстанції врахував також те, що металеві грати з вікна підсобного приміщення, до якого було здійснено проникнення та яке було обладнано двома датчиками, були демонтовані Позивачем, що є порушенням ним приписів, зазначених у акті прийняття засобів охоронної сигналізації до експлуатації від 30.04.2009 р.

Апеляційний господарський суд вважає такий висновок місцевого господарського суду обґрунтованим у звязку з наступним.

Субєкти господарювання повинні виконувати господарські зобовязання належним чином, відповідно до закону, інших правових актів, договору ( ч. 1 ст. 193 ГК України ).

Відповідно до статей 525, 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Договір є обовязковим для виконання сторонами ( ст. 629 ЦК України).

Порушенням зобовязання, відповідно до ст. 610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

П. 5.1. договору передбачена матеріальну відповідальність, яку несе Охорона за шкоду, нанесену сторонніми особами, які проникли на Обєкт в період охорони, шляхом злому, відкриття чи руйнування заблокованих технічними засобами сигналізації вікон, дверей, інших конструкцій, які здійснили крадіжку, грабіж, розбій, знищення чи пошкодження майна, яке зберігалось на обєкті.

У п. 6.1. договору сторони встановили випадки, коли Охорона звільняється від відповідальності за шкоду.

Так, відповідно до п. 6.1.1. договору Охорона звільняється від відповідальності за шкоду, якщо Замовник не виконав зобовязання, зазначені в п. 4 даного договору.

П. 4 договору передбачає зобовязання Замовника.

Згідно з п. 4.1.2. договору Замовник зобовязаний здійснювати, визначені Актом, прийняття в експлуатацію засобів охоронної сигналізації та Договором міри по обладнанню обєкта сигналізацією, створювати відповідні умови для забезпечення збереження майна та сприяти Охороні при виконанні нею своїх функцій, а також вдосконалення охорони майна на обєкті.

Замовник зобовязаний письмово сповістити «Охорону», в строк не менше ніж за 7(сім) діб від початку робіт по проведенню капітального ремонту чи переобладнанні обєкту з майном, що охороняється, про зміну режиму, профілю роботи «обєкта», появу нових або зміну місць збереження цінностей, а також про всі зміни на «обєкті», внаслідок яких може виникнути необхідність змінити характер охорони ( п. 4.1.14. договору ).

Матеріалами справи доведено, Позивачем не спростовано Замовник в порушення п. 4.1.2. договору не здійснив, визначені Актом, прийняття в експлуатацію засобів охоронної сигналізації відповідні умови для забезпечення збереження майна. Металеві грати з вікна підсобного приміщення, до якого було здійснено проникнення та яке було обладнано двома датчиками, були демонтовані Позивачем.

Також, Замовник в порушення п. 4.1.14. договору письмово не сповістив Охорону про проведення переобладнання обєкту з майном, та про відповідні зміни на обєкті, які мали місце в районі вікна підсобного приміщення, до якого було здійснено проникнення.

Отже, відповідно до п. 6.1.1. договору Відповідач звільняється від відповідальності за зазначену в позові шкоду, оскільки Замовник не виконав зобовязання, зазначені в п. п. 4.1.2., 4.1.14. договору.

За таких обставин справи, доводи апеляційної скарги законних та обґрунтованих висновків суду першої інстанції не спростовують, фактичні обставини справи судом першої інстанції встановлені повно та об'єктивно, доказам по справі надана належна юридична оцінка, відтак, підстав для задоволення апеляційної скарги і скасування рішення місцевого господарського суду немає.

Керуючись ст. ст. 101 - 103, 105 ГПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства фірма "Продмаркет" залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 25.04.2016 року у справі № 904/755/16 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого господарського суду України.

Постанова складена у повному обсязі 22.06.2016 року

Головуючий суддя І.М. Кощеєв

Суддя А.Є. Чередко

Суддя Т.А. Верхогляд