УХВАЛА

15.06.2016Справа № 910/26494/15

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Глоінвест"

до 1) Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк"

2) Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень

Департаменту Державної виконавчої служби

3) Державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору

1) Приватний нотаріус Хмельницького нотаріального округу Хмельницької області

Гусєва Людмила Василівна;

2) Державне підприємства "СЕТАМ"

про визнання недійсними результатів електронних (прилюдних) торгів

Суддя Андреїшина І.О.

Представники учасників судового процесу:

Від позивача: не з'явився

Від відповідача-1: Новик Є.М. за довіреністю № б/н від 12.04.2016

Від відповідача-2: Мостович Р.Л. за довіреністю № 20.22/677 від 30.12.2015

Від відповідача-3: не з'явився

Від третьої особи на стороні відповідача 2: не з'явився

Від третьої особи на стороні відповідача-3: не з'явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Глоінвест" 08.10.2015 звернулося до Господарського суду міста Києва із позовом до 1) Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк", 2) Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту Державної виконавчої служби та 3) Державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України про визнання електронних торгів по лоту № 55826, призначених на 20.04.2015 року недійсними.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.10.2015 вказаний позов прийнято до розгляду та порушено провадження у справі № 910/26494/15, залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-2: Приватного нотаріуса Хмельницького нотаріального округу Хмельницької області Гусєву Людмилу Василівну, зобов'язано сторін та третю особу надати суду певні документи.

Через відділ діловодства суду 12.11.2015 від третьої особи надійшли письмові пояснення по суті спору, 24.11.2015 від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву та 25.11.2015 від позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду, які залучено до матеріалів справи.

Представник відповідача-2 у судовому засіданні 25.11.2015 надав суду письмовий відзив на позовну заяву, який залучено до матеріалів справи.

Представник відповідача-3 надав письмові заперечення на позовну заяву, які залучено до матеріалів справи.

Разом з тим, представник відповідача-1 заявив клопотання про передачу справи за підсудністю до Господарського суду Хмельницької області та повідомив, що подав відповідне письмове клопотання через відділ діловодства суду 25.11.2015.

Представник позивача заперечив проти задоволення даного клопотання.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що дане клопотання відсутнє в матеріалах справи на момент проведення судового засідання, у зв'язку з чим його розгляд відкладено на наступне судове засідання.

Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, про призначене судове засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2015 відкладено розгляд справи до 09.12.2015, для дослідження поданих доказів.

Через відділ діловодства суду 27.11.2015 від позивача надійшли заперечення на клопотання про передачу справи за підсудністю, 09.12.2015 клопотання про поновлення строків на подання позовної заяви, клопотання про витребування доказів, заперечення на заперечення та відзив на позовну заяву, додаткові пояснення до позовної заяви та клопотання про залучення документу до матеріалів справи.

У судовому засіданні 09.12.2015 представник ДП "Інформаційний центр" повідомив суду, що підприємство перебуває у стадії ліквідації, а права адміністрування системи електронних торгів передані Державному підприємству "СЕТАМ".

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про необхідність залучення до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Державне підприємство "СЕТАМ".

Відповідно до п.1 ст. 27 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін.

Як рекомендовано у п. 1.6 постанови №18 від 26.12.2011р. Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", ГПК передбачає можливість участі в судовому процесі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, якщо рішення господарського суду зі спору може вплинути на права та обов'язки цієї особи щодо однієї із сторін. Така третя особа виступає в процесі на стороні позивача або відповідача - у залежності від того, з ким із них у неї існують (або існували) певні правові відносини.

Питання про допущення або залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду про прийняття позовної заяви до розгляду (із зазначенням про це в ухвалі про порушення провадження у справі) або під час розгляду справи, але до прийняття господарським судом рішення, з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з'ясовувати, чи буде у зв'язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов'язки, або змінено її наявні права та/або обов'язки, або позбавлено певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

Як вбачається з матеріалів справи, організатором проведення електронних торгів є Державне підприємство "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України. За інформацією, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, та відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 11.09.2015 №258/7 "Про ліквідацію ДП "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України" вбачається, що Державне підприємство "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України з 16.09.2015 року перебуває в стані припинення шляхом ліквідації.

Відповідно до пункту 1 наказу Міністерства юстиції України від 02.10.2015 № 1885/5 "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронний торгів", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06.10.2015р. за № 1200/27645, на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, організацію та проведення електронних торгів, виконання інших функцій, передбачених Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року №656/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 року за № 427/25204 уповноважено державне підприємство "СЕТАМ". Згідно з пунктом 3 вказаного наказу Міністерства юстиції України від 02.10.2015 № 1885/5, Державне підприємство "Інформаційний центр" до 25 жовтня 2015 року зобов'язано передати права адміністрування системи електронних торгів Державному підприємству "СЕТАМ".

Таким чином, рішення господарського суду може вплинути на права та обов'язки Державного підприємству "СЕТАМ".

У судовому засіданні 09.12.2015 представник відповідача-1 підтримав клопотання про передачу даної справи за підсудністю, просив його задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до іпотечного договору предмет іпотеки за цим договором є торгівельний комплекс з інфраструктурою (автостоянки, офіси, товарні склади), загальною площею 27 151,8 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, Геологів проїзд, будинок 7/1. Відповідно до ст. 48 Закону України "Про іпотеку", іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Представник позивача заперечив проти задоволення даного клопотання, посилаючись на те, що одним з відповідачів у даній справі є Відділ примусового виконання рішень Департаменту Державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, який, на думку позивача, є центральним органом виконавчої влади.

Представник відповідача-2 поставив вирішення даного клопотання на розсуд суду.

Розглянувши клопотання відповідача-1 про передачу справи за підсудністю, суд дійшов висновку про необхідність його задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 16 Господарського процесуального кодексу України, справи у спорах про право власності на майно або про витребування майна з чужого незаконного володіння чи про усунення перешкод у користуванні майном розглядаються господарським судом за місцезнаходженням майна.

Аналогічна позиція викладена у п. 20.7 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 24.10.2011 р. № 10 "Про деякі питання підвідомчості і підсудності справ господарським судам", разом з тим, місцезнаходження майна має бути підтверджено документально. У разі неможливості подання позивачем такого підтвердження, підсудність справи визначається на загальних підставах, тобто згідно зі статтею 15 ГПК.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Господарського процесуального кодексу України якщо справа не підсудна даному господарському суду, матеріали справи надсилаються господарським судом за встановленою підсудністю не пізніше п'яти днів з дня надходження позовної заяви або винесення ухвали про передачу справи.

Враховуючи наведене, зважаючи на те, що предмет іпотеки за іпотечним договором, зокрема торгівельний комплекс з інфраструктурою (автостоянки, офіси, товарні склади), загальною площею 27 151,8 кв. м. знаходиться за адресою: м. Хмельницький, Геологів проїзд, будинок 7/1, то суд дійшов висновку, що він має вирішуватись за місцезнаходженням саме предмету іпотеки.

При цьому посилання позивача на те, що у колі відповідачів наявний центральний орган виконавчої влади, є неспроможним, оскільки відповідачем визначено саме Відділ примусового виконання рішень Департаменту Державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, а не міністерство. При цьому даний спір пов'язаний з виконанням відповідних повноважень саме відділу примусового виконання рішень, а не владних повноважень Міністерства юстиції України.

Враховуючи наведене, господарський суд визнав клопотання відповідача-1 обґрунтованим і вирішив ухвалою від 09.12.2015 направити дану справу для розгляду до Господарського суду Хмельницької області.

Постановою Київського апеляційного господарського суду (судді Тищенко А.І., Михальська Ю.Б., Отрюх Б.В.) від 26.01.2016 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Глоінвест" на ухвалу Господарського суду м. Києва від 09.12.2015 у справі № 910/26494/15 задоволено, ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.12.2015 року у справі № 910/26494/15 скасовано, матеріали справи № 910/26494/15 направлено до Господарського суду міста Києва для розгляду по суті.

Ухвалою Вищого господарського суду України від 24.02.2016 касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" на постанову Київського апеляційного господарського суду від 26.01.2016 у справі № 910/26494/15 повернуто скаржнику.

Постановою Вищого господарського суду України від 26.04.2016 Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" залишено без задоволення, постанову Київського апеляційного господарського суду від 26.01.2016 у справі № 910/26494/15 залишено без змін.

За таких обставин, суд визнав за необхідне прийняти справу № 910/26494/15 до свого провадження та ухвалою від 13.05.2016 призначити її до розгляду в судовому засіданні за участю представників учасників судового процесу на 25.05.2016.

Через відділ діловодства суду 24.05.2016 від відповідача надійшли доповнення до відзиву на позовну заяву, які залучено до матеріалів справи.

Разом з тим, 24.05.2016 від позивача надійшло клопотання про залучення до участі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача розпорядника майна ТОВ «Глоінвест» арбітражного керуючого Болховітіна Віталія Михайловича.

Представник відповідача-1 та третьої особи у судовому засіданні 25.05.2016 заперечень проти задоволення даного клопотання не навели.

Розглянувши дане клопотання позивача, суд його відхилив, оскільки арбітражний керуючий є уповноваженим представником товариства та має право брати участь у судовому процесі без залучення його до участі у справі третьою особою.

Представник відповідача-1 надав суду заяву про застосування строку позовної давності, яку залучено до матеріалів справи.

Представник третьої особи надав суду письмові пояснення, які залучено до матеріалів справи.

Представники позивача, відповідачів 2, 3 та третьої особи на стороні відовідача-2 у судове засідання не з'явилися, про призначене судове засідання були повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.05.2016 відкладено розгляд справи до 15.06.2016, у зв'язку з неявкою представників позивача, відповідачів 2, 3 та третьої особи на стороні відповідача-2 у призначене судове засідання та для дослідження доказів у справі.

Через відділ діловодства суду 15.06.2016 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з неможливістю забезпечити явку представника у судове засідання

Розглянувши дане клопотання позивача, суд не знаходить підстав для його задоволення, у зв'язку з чим його відхиляє.

Через відділ діловодства суду 13.06.2016 від Приватного нотаріуса Хмельницького нотаріального округу Хмельницької області Гусєвої Людмили Василівни надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Разом з тим, 15.06.2016 від відповідача надійшла заява про застосування строку позовної давності.

У судовому засіданні 15.06.2016 представники відповідачів проти позову заперечили, пояснили, що позовні вимоги не визнають, вважають їх не обґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Представники позивача, відповідача-3 та третіх осіб у судове засідання не з'явилися, про призначене судове засідання були повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили.

Судом, враховано, що у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25.01.2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Приписи статті 22 Господарського процесуального кодексу України зобов'язують сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є нез'явлення в засідання представників сторін, інших учасників судового процесу, неподання витребуваних доказів.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи наведене, Господарський суд міста Києва з метою з'ясування всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору у даній справі, для забезпечення принципів рівності змагальності сторін у справі, недопущення порушення прав охоронюваних законом інтересів сторін та третіх осіб, визнає за доцільне відкласти розгляд даної справи, у зв'язку з неявкою представника позивача у призначене судове засідання та для дослідження доказів у справі.

Враховуючи наведене, керуючись п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 77, ст. 86 ГПК України,

Господарський суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Розгляд справи відкласти та призначити на 22.06.2016 о 14:50. Судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-Б, зал № 9.

2. Зобов'язати учасників процесу направити в судове засідання своїх представників, повноваження яких оформити у відповідності з вимогами ст. 28 ГПК України, та надати належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують повноваження представників.

Попередити сторони, що при ухиленні від виконання вимог суду та участі у судовому засіданні до них можуть бути застосовані заходи, передбачені п. 5 ст. 83 Господарського процесуального кодексу України, а позивача - про правові наслідки, передбачені п. 5. ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України.

Звернути увагу учасників судового процесу, що документи, з метою залучення їх до матеріалів справи, учасникам процесу необхідно подавати в прошитому та пронумерованому вигляді з описом через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва або у судовому засіданні. У разі недотримання даної вимоги подані документи можуть бути повернуті учасникам судового процесу на дооформлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Андреїшина

Інформацію щодо руху справи можна отримати в інформаційному центрі Господарського суду міста Києва за тел. 284-18-98 та на інформаційному сайті http://www.reyestr.court.gov.ua

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної Заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в Заявці.

22.06.16 о 14:50 год.