УХВАЛА

про повернення заяви про збільшення позовних вимог

13.06.2016Справа № 910/7044/16

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Медіа Груп»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «АУТ ДОР»

про стягнення 108 563,19 грн.

Суддя Андреїшина І.О.

Представники учасників судового процесу:

від позивача: Отрошенко О.М., за довіреністю № 01/12/15 від 01.12.2015

від відповідача: не з'явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляд Господарського суду міста Києва передано позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Медіа Груп» до Товариства з обмеженою відповідальністю «АУТ ДОР» про стягнення 108 563,19 грн. (з яких: 103 575,00 грн. основного боргу та 4 988,19 грн. пені), у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем зобов'язань за договором № ПМ-28 від 19.06.2009 р. на проведення рекламної (них) компаній.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.04.2016 р. порушено провадження у справі № 910/7044/16 та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 18.05.2016 р., зобов'язано сторін надати певні документи та пояснення.

Представники сторін у призначене судове засідання 18.05.2016 р. не з'явилися, про призначене судове засідання були повідомлені належним чином, відповідач про причини неявки не повідомив, вимог ухвали суду не виконав.

Через відділ діловодства суду 17.05.2016 р. від позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду, які залучено до матеріалів справи та клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з неможливістю представника прибути у судове засідання.

Розглянувши дане клопотання, суд його відхилив з тих підстав, що нормами чинного законодавства України не обмежено коло осіб, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість одного з представників відповідача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його іншого представника.

Крім того, 18.05.2016 р. від ОСОБА_3 надійшла телеграма про відкладення розгляду справи.

Суд не приймає дану телеграму до розгляду, оскільки суду не відомо інтереси кого із сторін представляє ОСОБА_3

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.05.2016 р. відкладено розгляд справи до 30.05.2016 р., у зв'язку з неявкою представників сторін у призначене судове засідання та не виконанням ними вимог ухвали суду.

Представник позивача в судовому засіданні 30.05.2016 р. повідомив, що 30.05.2016 р. до канцелярії суду ним подано заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що на момент судового засідання дані документи відсутні у матеріалах справи.

Представник відповідача у судове засідання 30.05.2016 р. не з'явився, про призначене судове засідання був повідомлений належним чином, вимог ухвали суду не виконав.

Через відділ діловодства суду 30.05.2016 від відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв'язку з перебуванням директора на лікарняному.

Розглянувши дане клопотання, суд його відхилив з тих підстав, що нормами чинного законодавства України не обмежено коло осіб, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість одного з представників відповідача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його іншого представника. Також відповідачем не виконано вимог ухвал суду у даній справі, оскільки він міг подати витребуваний судом письмовий відзив на позовну заяву через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва, як він це зробив, подавши клопотання про відкладення розгляду цієї справи.

Однак відповідач наданими йому процесуальними правами не скористався, у зв'язку з чим це клопотання визнається судом необґрунтованим та підлягає відхиленню.

Враховуючи наведене, Господарський суд міста Києва з метою з'ясування всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору у даній справі, для забезпечення принципів рівності змагальності сторін у справі, недопущення порушення прав охоронюваних законом інтересів відповідача, у зв'язку з неявкою представника відповідача у призначене судове засідання, невиконанням ним вимог ухвали суду та для дослідження доказів у справі, керуючись ст. 77 ГПК України, ухвалою від 30.05.2016 р. розгляд справи відклав на 13.06.2016 р.; повторно зобов'язав сторін надати суду певні документи та пояснення.

13.06.2016 р. через відділ діловодства господарського суду від відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв'язку з перебуванням директора на лікарняному.

Розглянувши дане клопотання, суд його відхилив з тих підстав, що нормами чинного законодавства України не обмежено коло осіб, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість одного з представників відповідача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його іншого представника. Також відповідачем не виконано вимог ухвал суду у даній справі, оскільки він міг подати витребуваний судом письмовий відзив на позовну заяву через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва, як він це зробив, подавши клопотання про відкладення розгляду цієї справи.

Дослідивши в судовому засіданні 13.06.2016 р. заяву позивача про збільшення позовних вимог (вих. № 13111 від 25.05.2016 р.), яку було подано 30.05.2016 р., суд встановив, що позивач у даній заяві додатково заявив вимоги на суму 152 663,81 грн. за спірним договором, однак за іншими актами резервування. При цьому, позивач в якості доказу сплати судового збору за дані вимоги надав суду платіжне доручення № 10154 від 26.05.2016 р. на суму 659,64 грн., тоді як повинен був сплатити 1,5 % від суми збільшених позовних вимог.

Законом України N 3674-VI від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який вступив в силу з 01.11.2011 р., встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється на рівні одного розміру мінімальної заробітної плати.

За приписами ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальних заробітних плат; за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України» встановлено у 2016 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі з 1 січня - 1 378,00 гривень.

У відповідності до п. 2.11. постанови Пленуму Вищого господарського суду України, від 21.02.2013 р. № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України», якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше вимог немайнового характеру, пов'язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, судовий збір сплачується окремо з кожної з таких вимог.

Відповідно до п. 2.21. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України», платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

У відповідності до частини 4 статті 22 Господарського процесуального кодексу України, позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання встановленого порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього кодексу, в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог. До початку розгляду господарським судом справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Під зміною розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог додатково до викладених у позовній заяві - така дія кваліфікується як зміна предмета позову.

Згідно з п. 3.10. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 р. № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», передбачені частиною четвертою статті 22 ГПК права позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитись від позову можуть бути реалізовані до прийняття рішення судом першої інстанції. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Згідно з частиною третьою статті 55 ГПК ціну позову вказує позивач. Отже, у разі прийняття судом зміни (в бік збільшення або зменшення) кількісних показників, у яких виражається позовна вимога, має місце нова ціна позову, виходячи з якої й вирішується спір, - з обов'язковим зазначенням про це як у вступній, так і в описовій частині рішення. При цьому питання щодо повернення зайво сплаченої суми судового збору у зв'язку із зменшенням позовних вимог вирішується господарським судом на загальних підставах і в порядку, визначеному законодавством. Якщо ж до заяви про збільшення розміру позовних вимог не додано доказів сплати суми судового збору у встановленому порядку та розмірі (з урахуванням такого збільшення), то відповідна заява повертається господарським судом на підставі пункту 4 частини першої статті 63 ГПК, а у разі якщо відповідні недоліки виявлено після прийняття господарським судом заяви про збільшення розміру позовних вимог, суд стягує несплачені в установленому порядку та розмірі суми судового збору за результатами розгляду справи на підставі статті 49 ГПК.

За таких обставин, позивачем при зверненні з заявою про збільшення позовних вимог не дотримано вимог п. 4 ст. 63 ГПК України, у зв'язку з чим Господарський суд м. Києва дійшов висновку про повернення даної заяви позивачу без розгляду.

Керуючись пунктом 4 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИЛА:

Повернути заяву про збільшення позовних вимог без розгляду.

Суддя І.О. Андреїшина

Інформацію щодо руху справи можна отримати в інформаційному центрі Господарського суду міста Києва за тел. 284-18-98 та на інформаційному сайті http://www.reyestr.court.gov.ua

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної Заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в Заявці.