ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"01" червня 2016 р.924/483/16

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Шпака В.О., розглянувши матеріали

за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, м. Кам'янець-Подільський

до Публічного акціонерного товариства Кам'янець-Подільський "Хлібокомбінат" м.Кам'янець-Подільський

про стягнення 829059,97 грн.

ВСТАНОВИВ:

30.05.16 р. за вх. № 05-08/1214/16 позивач - Фізична особа - підприємець ОСОБА_1, м. Кам'янець-Подільський звернулась із позовною заявою до Публічного акціонерного товариства Кам'янець-Подільський "Хлібокомбінат" м. Камянець-Подільський про стягнення 829059,97 грн.

Позивач звернувся із заявою про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ст. 57 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Приписами ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір унормовано, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною другою статті 4 даного Закону встановлено розміри ставок судового збору, зокрема, за подання до господарського суду позовної заяви за позови майнового характеру 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальної заробітної плати

Згідно абзацу 2 статті 8 Закону України „Про Державний бюджет України на 2016 рік з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378 гривень.

З огляду на це, мінімальний судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру становить 1378,00 грн., а максимальний 206700,00грн.

При цьому, у пункті 2.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №7 від 21.02.2013 р. „Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України вказано, що статтею 55 ГПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошей і про витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за приписом підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону. Що ж до позовних заяв немайнового характеру, то до них відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Подання до господарського суду таких заяв оплачується судовим збором згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону.

2.2.2. Якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 Цивільного кодексу України чи частиною другою статті 208 Господарського кодексу України, судовий збір сплачується за ставками, передбаченими для позовних заяв немайнового характеру.

Відповідно до п. 2.9. вказаної постанови Пленуму Вищого господарського суду України, у разі обєднання позовних вимог відповідно до ст. 58 ГПК судовий збір обчислюється із загальної суми позову.

Зі змісту позовної вимоги вбачається, що вона носить майновий характер.

Вирішуючи вказане клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд виходить з наступного:

Відповідно до ст. 8 Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, виходячи із змісту зазначеної норми, суд при вирішення питання щодо наявності підстав для надання відстрочки або звільнення від сплати судового збору повинен зясовувати майновий стан особи, яка звертається з позовом.

Відповідно до п.3. постанови №7 Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.13р., відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати і пільги щодо сплати судового збору зазначено, що у розгляді питань, пов'язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Господарський суд вправі вчинити дії, про які йдеться у статті 8 Закону, і зі своєї ініціативи з наведенням в ухвалі відповідних мотивів.

Приймаючи до уваги, що позивачем не надано доказів, що його майновий стан надає підстави для звільнення від сплати судового збору, в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору належить відмовити.

Окрім того, судом приймається до уваги, що приписами ст.57 ГПК України визначено перелік документів, що додаються до позовної заяви. Зокрема, п.2 ч.1 ст.57 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих документів. При цьому ч.1 ст.56 ГПК передбачено, що позивач, прокурор зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

Відповідно до п.2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.09р. №270, розрахунковим документом, що підтверджує факт надання послуг поштового зв'язку, є документ встановленої, відповідно до Закону України „Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.09р. № 270 встановлено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпелю. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином, належними доказами надіслання копій позовної заяви і доданих до неї документів відповідачу, визнається фіскальний чек та опис вкладення у цінний лист з відтиском календарного штемпелю поштового відділення Українського державного підприємства поштового зв'язку „Укрпошта.

У відповідності доданих позивачем матеріалів до позовної заяви, відсутній оригінал фіскального чеку до опису вкладення до цінного листа , яке направлялось відповідачу.

Натомість в матеріалах справи є лише опис вкладення без фіскального чеку про відправлення відповідачу рекомендованих листів.

Зазначене свідчить про відсутність доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви.

Згідно п. 4 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо: не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Приймаючи до уваги, що позивачем вимог чинного законодавства не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, позовну заяву слід повернути без розгляду відповідно до п.4 ст.63 Господарського процесуального кодексу України, окрім того відповідно до п.6 ч.1 ст.63 ГПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Керуючись п. 4 ч. 1, п.6 ч.1 ст.63, 86 Господарського процесуального кодексу України, СУД

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, м. Кам'янець-Подільський до Публічного акціонерного товариства Кам'янець-Подільський "Хлібокомбінат" м. Камянець-Подільський про стягнення 829059,97 грн. повернути без розгляду.

Додаток: позовна заява і додані до неї матеріали на 104 аркушах.

Суддя В.О. Шпак

Віддрук. 3 прим.:

1 в наряд;

2 позивачу м.Кам`янець-Подільський, вул..Сіцинського, б.25

3 відповідачу м. Кам`янець-Подільський, вул..Крип`якевича, 3

всі рекомендованим із повідомленням