ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" травня 2016 р. Справа № 925/468/16

Господарський суд Черкаської області в складі: головуючого - судді Спаських Н.М. з секретарем судового засідання Волна С.В., за участю учасників третейського розгляду :

від позивача ТОВ "ЛНЗ" : не з'явився;

від відповідача ТОВ "Житомирщина Агро" : не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси справу за заявою ТОВ "Житомирщина Агро" про скасування рішення Черкаського обласного постійно діючого третейського суду від 12.02.2016 у справі № 06/01-2016

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Житомирщина -Агро" 06.05.2016 подало до господарського суду Черкаської області заяву від 12.04.2016 про скасування рішення Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник" від 12 лютого 2016 року у справі № 06/01-2016 про стягнення заборгованості з ТОВ "Житомирщина-Агро" на користь ТОВ "ЛНЗ". Заяву вмотивовано невідповідністю складу третейського суду вимогам ст. 16-19 ЗУ "Про третейські суди", заявник участі у вирішенні спору третейським судом не приймав, своїх пропозицій по формуванню складу третейського суду не подавав, а третейське застереження у договорі поставки № ТД-1027 від 30.07.2015 не містить умови про те, що вирішення спору в третейському суді здійснюється суддею одноособово.

В жодне судове засідання по розгляду заяви учасники судового процесу не з'явилися, хоча і були належним чином повідомленими про час і місце проведення судового засідання. На вимогу суду Черкаський обласний постійно діючий третейський суд при Корпорації "Радник" надав в оригіналі всі матеріали справи № 06/01-2016 для огляду, примірник Регламенту суду та необхідні пояснення.

Оскільки суду не подані клопотання про відкладення судового розгляду, то суд вважає за можливе розглядати справу у даному засіданні за відсутності представників ТОВ "Житомирщина-Агро" та ТОВ "ЛНЗ", за наявними матеріалами у справі.

У відзиві на заяву ТОВ "Житомирщина-Агро" від 16.05.2016 року (а.с. 99) ТОВ "ЛНЗ" просить відмовити в задоволенні поданої заяви та залишити без змін рішення Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник" від 12 лютого 2016 року у справі № 06/01-2016.

Від Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник" надійшло пояснення про те, що у відповідності до ч. 2 розділу 3 Регламенту суду, зі змінами, зареєстрованими ГТУЮ у Черкаській області від 01.12.2015 року, якщо сторони не обрали третейського суддю, то голова третейського суду вправі призначити суддю із затвердженого списку третейських суддів.

Розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирщина-Агро" та дослідивши наявні у справі матеріали, суд вважає, що підстав для скасування рішення третейського суду немає, виходячи з такого:

У відповідності до ст. 122-1 ГПК України, заява про скасування рішення третейського суду подається до господарського суду за місцем розгляду справи третейським судом сторонами, третіми особами протягом трьох місяців з дня прийняття рішення третейським судом. Дану вимогу заявником дотримано.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про третейські суди", до третейського суду за угодою сторін може бути переданий будь-який спір, що виникає з цивільних та господарських правовідносин, крім випадків, передбачених законом.

Статтею 12 Закону визначено, що третейська угода може бути укладена у вигляді застереження в договорі, контракті або у вигляді окремої письмової угоди. Третейська угода укладається в письмовій формі. Посилання у договорі, контракті на документ, який містить умову про третейський розгляд спору, є третейською угодою за умови, що договір укладений у письмовій формі, і це посилання є таким, що робить третейську угоду частиною договору. Третейська угода може містити як вказівку про конкретно визначений третейський суд, так і просте посилання на вирішення відповідних спорів між сторонами третейським судом.

Із матеріалів справи вбачається (а.с. 28), що 30 липня 2015 року між ТОВ "Житомирщина-Агро" та ТОВ "ЛНЗ" було укладено договір № ТД-1027 поставки, за умовами якого ТОВ "ЛНЗ" зобов'язується поставити, а ТОВ "Житомирщина-Агро" - прийняти та оплатити товар (насіння), кількість якого визначається в додатку до договору.

Пункт 9.2. вказаного договору містить узгоджену обома сторонами істотну умову про те, що на вимогу будь-якої зі сторін спір по даному Договору може бути переданий на вирішення Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник". Норми даного пункту Договору є третейською угодою у вигляді третейського застереження, і погоджують передачу будь-якого спору, що може виникнути по даному Договору або в зв'язку з ним, на розгляд третейського суду за бажанням будь-якої зі сторін. Сторони погоджуються з тим, що в процесі розгляду і вирішення спору буде застосовуватись Регламент Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник".

Як вбачається із матеріалів справи № 06/01-2016, ТОВ "ЛНЗ" звернувся до Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник" із позовною заявою про стягнення з ТОВ "Житомирщина-Агро" заборгованості в загальній сумі 131 449,61 грн. на підставі договору поставки № ТД-1027 від 30.07.2015 року. Вказаний спір одноособово вирішено суддею Стадником П.В.

При цьому в матеріалах справи № 06/01-2016 знаходяться поштові повідомлення про вручення ТОВ "Житомирщина-Агро" ухвал суду про розгляд справи третейським судом, ухвалою суду від 29.01.2016 року розгляд справи відкладався для повторного виклику цього товариства до суду. При цьому немає жодних відомостей, що ТОВ "Житомирщина-Агро" заперечувало проти розгляду справи одноособово третейським суддею чи подавало пропозицію про вирішення спору іншим складом суду.

На вимогу суду Черкаським обласним постійно діючим третейським судом при Корпорації "Радник" надано пояснення від 23.05.2016 року про те, що згідно Регламенту суду не вимагається оформлення первинного документа для призначення судді для вирішення спору, тому конкретного суддю було визначено головою суду шляхом накладення візи на позовну заяву ( із зазначенням його прізвища, дати і номеру справи).

Згідно частини 3 статті 14 Закону "Про третейські суди" - у постійно діючих третейських судах призначення чи обрання третейських суддів здійснюється із затвердженого відповідно до статті 8 цього Закону списку третейських суддів, який за регламентом цього постійно діючого третейського суду може мати обов'язковий чи рекомендаційний характер.

Даною нормою розрізняється процедура створення та функціонування третейських судів, третейських суддів для вирішення конкретних спорів, а також постійно діючих третейських судів.

Заявник посилається на порушення вимог ст. 16-19 Закону "Про третейські суди" при формуванні складу постійно діючого третейського суду, що вирішив спір у справі № 06/01-2016.

Відповідно до частин 1, 2 статті 17 Закону формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду. Формування складу третейського суду в третейському суді для вирішення конкретного спору здійснюється в порядку, погодженому сторонами.

Стаття 16 Закону "Про третейські суди" визначає, що склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді).

Третейський суд може розглядати справи в складі одного третейського судді або в будь-якій непарній кількості третейських суддів.

У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду.

У третейському суді для вирішення конкретного спору сторони на свій розсуд можуть домовитися про кількісний і персональний склад третейського суду.

За всіх умов третейський суд може розглядати справи в будь-якій непарній кількості третейських суддів.

Якщо сторони не погодили кількісний склад третейського суду в третейському суді для вирішення конкретного спору, то третейський розгляд здійснюється у складі трьох суддів.

Отже, положення вказаного Закону чітко розрізняють особливості формування складу третейського суду для вирішення конкретного спору та складу постійно діючого третейського суду.

Заявник вказує, що йому не було надіслано жодної пропозиції по визначенню складу суду, який буде вирішувати спір у справі № 06/01-2016, тому слід застосовувати останню частину ст. 16 вказаного Закону про те, що якщо сторони не погодили кількісний склад третейського суду в третейському суді для вирішення конкретного спору, то третейський розгляд здійснюється у складі трьох суддів.

Однак в даній нормі мова прямо йде про формування складу суду у третейському суді для вирішення конкретного спору, а не у постійно діючому третейському суді, який фактично вирішував спір у справі № 06/01-2016.

З положень Регламенту Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник", зареєстрованого наказом № 683-О Головного управління юстиції у Черкаській області 20.09.2010, свідоцтво № 4 від 20.09.2010 (а.с. 32), в розділі 3 вказано, що у разі якщо сторони не обрали третейського суддю при зверненні з позовом до третейського суду, голова третейського суду має право призначити третейського суддю із затвердженого списку третейських суддів.

Розділ 1 Регламенту визначає, що якщо сторони в третейській угоді передбачили передачу спору, який виник чи може виникнути, на вирішення Третейського суду, Регламент Третейського суду є невід'ємною частиною третейської угоди.

ТОВ "Житомирщина-Агро" та ТОВ "ЛНЗ" в третейському застереженні (п. 9.2. договору поставки № ТД-1027 від 30.07.2015 року) визначили розгляд усіх спорів, що випливають з цього договору Черкаським обласним постійно діючим третейським судом при Корпорації "Радник". При цьому сторонами не було визначено конкретного суддю для вирішення свого спору, при зверненні до суду цими сторонами також не було обрано конкретного суддю для вирішення спору і не було подано пропозицій про обрання складу суду у кількості трьох і більше третейських суддів, тому згідно розділу 3 Регламенту один третейський суддя для розгляду спору між сторонами правомірно був призначений головою третейського суду із затвердженого списку третейських суддів.

З цих підстав доводи заявника про порушення вимог ст. 16-19 Закону України "Про третейській суди" в питанні формування складу третейського суду не знаходять підтвердження за обставинами справи.

Як вказано вище, вказуючи на порушення Закону, заявник використовує норми, які стосуються формування складу третейського суду лише для вирішення конкретного спору, а не постійно діючого третейського суду.

Відповідно до приписів статті 122-5 ГПК України та статті 51 Закону України "Про третейські суди" рішення третейського суду може бути оскаржене та скасоване лише з таких підстав:

1) справа, по якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону;

2) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди.

3) третейську угоду визнано недійсною компетентним судом;

4) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам статей 16 - 19 цього Закону;

5) третейський суд вирішив питання про права і обов'язки осіб, які не брали участь у справі.

В роз'ясненні, викладеному в пунктах 6.1.8, 6.1.9 постанови Пленуму ВГСУ № 18 від 26 грудня 2011 року "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" вказано, що у судовому розгляді заяви про скасування рішення третейського суду господарський суд з'ясовує компетенцію третейського суду щодо вирішення спору між сторонами відповідно до укладеної ними третейської угоди, перевіряє відповідність заяви підставам для скасування рішення третейського суду, передбаченим Законом та ГПК. Якщо господарський суд встановить наявність інших підстав для скасування такого рішення, ніж ті, які наведено в заяві, то він з урахуванням припису частини четвертої статті 122-4 ГПК скасовує рішення третейського суду з підстави (підстав), передбаченої названим Кодексом.

За результатами розгляду заяви господарський суд виносить ухвалу, зміст якої, з огляду на припис частини першої статті 122-6 ГПК, має відповідати статті 84 (а не статті 86) названого Кодексу, з урахуванням особливостей відповідної категорії справ. Одна з таких особливостей полягає в тому, що господарський суд не здійснює оцінки законності і обґрунтованості рішення третейського суду в цілому, а лише з'ясовує наявність чи відсутність підстав для його скасування, передбачених частиною другою статті 122-5 ГПК.

У відповідності до ст. 122-4 ГПК України за наслідками розгляду заяви про скасування рішення третейського суду господарський суд має право:

1) постановити ухвалу про відмову у задоволенні заяви і залишення рішення третейського суду без змін;

2) постановити ухвалу про повне або часткове скасування рішення третейського суду.

Оскільки матеріалами справи доводи заявника про порушення формування складу третейського суду, яким прийнято рішення у справі № 06/01-2016 та невідповідність його вимогам статей 16 - 19 Закону "Про третейські суди" не підтверджена, наявність інших порушень заявником не вказана і не доведена, то підстав для задоволення заяви ТОВ "Житомирщина-Агро" про скасування рішення Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник" -- немає.

Рішення Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник" від 12 лютого 2016 року у справі № 06/01-2016 слід залишити без змін.

При відмові у задоволенні заяви судові витрати покладаються на ТОВ "Житомирщина-Агро".

Керуючись статтями 84, 122-4, 122-6 ГПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Житомирщина-Агро" у задоволенні заяви про скасування рішення Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник" від 12 лютого 2016 року у справі № 06/01-2016.

Рішення Черкаського обласного постійно діючого третейського суду при Корпорації "Радник" від 12 лютого 2016 року у справі № 06/01-2016 залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту проголошення.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного господарського суду через господарський суд Черкаської області.

Суддя Н.М. Спаських