ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

23.05.16р. Справа № 904/1985/16

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-МАРКЕТ", смт. Ювілейне, Дніпропетровський район, Дніпропетровська область

до Приватного акціонерного товариства "ПРОФІ-ПАК", м. Дніпропетровськ

про стягнення штрафних санкцій

Суддя Назаренко Н.Г.

Секретар судового засідання Гриценко І.О.

Представники:

Від позивача: ОСОБА_1 представник - дов. № 04/01/16 від 04.01.2016р.

Від відповідача: ОСОБА_2 представник - дов. б/н від 15.04.2016р.

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю АТБ-МАРКЕТ звернулось до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Приватного акціонерного товариства ПРОФІ-ПАК про стягнення 200 000,00 грн. штрафу за договором № 41007 від 01.03.2012р.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов договору № 41007 від 01.03.2012 року в частині поставки неякісного товару.

Позивач підтримав позовні вимоги у повному обсязі, у судовому засіданні 23.05.2016р. надав додаткові пояснення в яких зазначив, що поставка товару здійснювалась саме на магазин підприємства (Продукти 38) у кінці грудня 2014р. (недоліків або прихованих недоліків під час приймання партії товару виявлено не було). Після неодноразових звернень покупців зі скаргами, що пакети зі святковою символікою (різних розмірів) рвуться та не витримують навіть мінімальне навантаження й були проведені перевірки якості товару, поставленого відповідачем.

Відповідач проти позову заперечив, у відзиві на позов зазначив, що 12.01.2015р., згідно акту № ПР-38-40 були відібрані зразки продукції, які згодом були направлені до ДП Дніпростандартметрологія для проведень випробувань. Відповідно до протоколу випробувань № НОМЕР_1 від 23.01.2015р. ДП Дніпростандартметрологія були проведені відповідні випробування продукції. 16.02.2015р., не погоджуючись з висновками та порядком проведення випробувань, відповідач звернувся до ТОВ АТБ-МАРКЕТ з листом вих. № 16-02-02, в якому просив усунути допущені недоліки при проведенні випробувань та провести повторні випробування тієї самої продукції. Зазначений лист було задоволено, а продукція була відібрана та направлена на повторне випробування. За результатами повторного випробування було складено протокол № НОМЕР_2 від 03.08.2015р. Так, згідно висновків випробувань, єдиним відхиленням від загальних характеристик продукції, затверджених додатком №1 від 01.112013р. до договору є товщина продукції: згідно додатку для пакету розміром 30х50 см. 18 мкм, для пакету розміром 45х65 см 38 мкм, згідно висновків 17-19 та 32-37 мкм відповідно. Наведені відхилення перебувають в межах норми та не є порушенням стандартів, нормативних документів та умов договору. При номінальній товщині поліетиленового пакету 18 та 38 мкм, граничні відхилення повинні складати 14,4-21,06 та 30,4-45,6 мкм.

Також відповідач зазначає, що відповідно до п. 5.3. протоколу випробувань № НОМЕР_1 від 23.01.2015р. та п. 5.4. протоколу випробувань № НОМЕР_2 від 03.08.2015р., протоколи не є висновком для вирішення конфліктних ситуацій в судових органах, як неналежний документ судової експертизи. Наведене обумовлено тим, що висновки випробування зроблені приблизно та без додержання умов проведення таких випробувань. До того ж, відповідно до п. 5.1. протоколів, обсяг та метод випробувань були встановлені замовником. Так, відповідно до п. 2.5. протоколів процедури випробування проводилися відповідно до вимог ГОСТу 17035-86. Відповідно до п. 3.1. ГОСТу 17035-89 ПЛАСТМАСИ. Методи визнання товщини плівок та листів товщину вимірюють при відносній вологості ( 50±5)%, якщо в нормативно технічній документації на конкретну продукцію немає інших вказівок. Натомість, 23.01.2015р. випробування проводилися при відносній вологості 59-67%, а 03.08.2015р. при відносній вологості 70-72%. Це є значним відхиленням при проведенні вимірювання товщини поліетилену та впливає на результат таких вимірювань. Вищевикладене свідчить про те, що протоколи випробувань № НОМЕР_1 від 23.01.2015р. та № НОМЕР_2 від 03.08.2015р. не є належними доказами невідповідності поставленої продукції та не можуть слугувати підставою для притягнення відповідача до відповідальності.

Також відповідач зазначає, що випробування згідно протоколів № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 проводилися 23.01.2015р. та 03.08.2015р. відповідно. Вимоги № 10/03-22 та № 10/03-23 на загальну суму 200 000,00 грн. направлялися 10.03.2015р., тобто до проведення повторних випробувань, які відбулися 03.08.2015р., що зовсім не співпадає з доводами та поясненнями позивача. До того ж, позивачем не було надано доказів відправлення та отримання вимог. Випробування, яке відбулося 03.08.2015р., відповідно до вищевикладеного, було повторне. Тобто випробовувався той самий товар, оскільки при першому випробуванні були допущені певні порушення. Наведене також підтверджується тією обставиною, що з моменту першого випробування відповідач не поставляв жодної нової продукції позивачу, яка б могла слугувати предметом нібито нових випробувань, які відбулися 03.08.2015р.

Крім того, у відзиві на позов, відповідач зазначає, що у позовній заяві позивач зазначає, що продукція, яка підлягала випробуванням, була поставлена відповідачем згідно видаткової накладної № 1285 від 29.12.2014р. на суму 886 320,00 грн.

Наведене не відповідає дійсним обставинам справи, що підтверджується наступним.

В грудні 2014р. відповідач виконав взяті на себе за договором зобовязання та провівши 31 поставку, поставив на адресу позивача замовлений останнім товар на загальну суму 10 013 616,00 грн., у тому числі за видатковими накладними: № 1285 від 29.12.2014р. на суму 886 320,00 грн., № 1272 від 25.12.2014р. на суму 456 000,00 грн., № 1273 від 25.12.2015р. на суму 98 400,00 грн.

Натомість, позивач, станом на сьогоднішній день лише частково сплатив суму за поставлений в грудні 2014р. товар у розмірі 9 508 616,00 грн.

Поставка за видатковою накладною № 1285 від 29.12.2014р. на суму 886 320,00 грн. сплачена в повному обсязі згідно банківської виписки від 03.02.2015р.

Тобто сплата за товар по накладній № 1285 від 29.12.2014р. відбулася вже після того, як були проведені випробування та дослідження товару.

Відповідно до п. 6 Додатку №7 до договору, на який посилається позивач, у разі невідповідності продукції по фізико-хімічним показникам покупець відмовляється від закупки продукції та здійснює повернення продукції постачальнику. Натомість позивач, сплатив за поставлену продукцію по видатковій накладній № 1285 від 29.12.2014р. та не здійснив повернення продукції по цій накладній відповідачу. Наведене підтверджує той факт, що продукція, яка була відібрана для проведення випробувань, була поставлена по іншій накладній, відмінній від видаткової накладної № 1285 від 29.12.2014р. на яку посилається позивач.

Як стверджує відповідач, за даними бухгалтерського обліку його підприємства, несплаченою залишилася поставка по видатковій накладній № 1272 від 25.12.2014р. на суму 456 000,00 грн., а поставка по видатковій накладній № 1273 від 25.12.2014р. на суму 98 400,00 грн. була сплачена частково в сумі 49 400,00 грн. Оскільки, по видатковій накладній № 1272 від 25.12.2014р. поставлявся лише товар пакет п/е розміром 45х65, а по видатковій накладній № 1273 від 25.12.2014р. пакет п/с розміром 45х65 й пакет п/е розміром 30х50, та враховуючи на той факт, що випробувалися пакети розмірами 45х65 та 30х50, відповідач приходить до висновків, що продукція, яка була відібрана для проведення випробувань, була поставлена по видатковій накладній № 1273 від 25.12.2014р. на суму 98 400,00 грн.

Відповідач вважає, що у будь-якому випадку позивачем не доведено, що продукція по якій проводилися випробування, була поставлена по видатковій накладній № 1285 від 29.12.2014р. на суму 886 320,00 грн.

У судовому засіданні 18.04.2016р. оголошувалась перерва до 17.04.2016р.

29.04.2016р. позивачем до суду надано додаткові пояснення, в яких зазначено, що згідно видаткової накладної № 1285 від 29.12.2014р. постачальник поставив пакет п/е 30х50 зі святковою символікою без/уп. Код 79241 та пакет п/е 45х65 зі святковою символікою без/уп. Код 86058, тобто постачальником було поставлено два різні товари за різними кодами та різними розмірами відповідно. З цих обставин позивач і надав до ДП Дніпростандартметрологія два різні товари на проведення лабораторних випробувань якими було підтверджено, що товар не відповідає ГОСТу 17035-86. За результатами проведених досліджень, позивачем і були нараховані штрафні санкції відповідно до укладеного договору та пунктів 6 додатку №7 до договору, розмір якої склав 100 000,00 грн. за кожний товар окремо на загальну суму 200 000,00 грн.

У судовому засіданні 25.05.2016р. відповідач надав додаткові заперечення на позовну заяву, в яких зазначив, що позивач не повідомив відповідача по необхідність забезпечити явку представника відправника для складання дефектних актів, жодних актів про приховані недоліки товару, поставлених по видатковим накладним № 1285 від 29.12.2014р. на суму 886 320,00 грн., № 1272 від 25.2.2014р. на суму 456 000,00 грн., № 1273 від 25.12.2014р. на суму 98 400,00 грн. позивачем в присутності відповідача не складалося та до сьогодні не було сповіщено відповідача про існування таких актів.

Також відповідач зазначає, що позивач звернувся до суду зі спливом строків позовної давності, що обумовлено пропущенням 6-ти місячного преклюзивного строку, встановленого ч. 8 ст. 269 ГК України, який сплив 23.07.2015р.

Клопотання про здійснення технічної фіксації судового процесу сторонами не подавалось.

У судовому засіданні 18.04.2015р. оголошувалась перерва до 17.05.2016р., 17.05.2016р. оголошувалась перерва до 23.05.2016р.

У судовому засіданні 23.05.2016р. оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, вислухавши пояснення представників сторін, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

01 03.2012 року між Товариством з обмеженою відповідальністю АТБ-МАРКЕТ (далі позивач, покупець) та Приватним акціонерним товариством ПРОФІ-ПАК (далі відповідач, постачальник) укладений Договір поставки № 41007 (далі - Договір), відповідно до п. 1.1. якого постачальник зобовязується в порядку та в строки, встановлені договором, виготовити та передати товар у власність покупцю, в узгодженій кількості, відповідної якості та по узгодженим цінам, останній прийняти товар та оплатити його на умовах визначених у цьому договору

Згідно п. 1.2. Договору найменування, асортимент та ціна поставленого товару вказується в додатку № 2 до цього договору (специфікація/прайс-лист), які є його невідємною частиною. Приблизні річні обєми закупівель узгоджуються постачальником та покупцем та вказуються в додатку №6 цього договору.

Пунктом 2.6. Договору встановлено, що при передачі товару постачальник зобовязаний одночасно з товаром передати покупцю наступні документи: документи, які підтверджують якість товару у відповідності з діючим законодавством України, які у відповідності з законодавством належать до передачі постачальником, а також інші документи передбачені законодавством (п.п. 2.6.2. Договору).

Покупець після приймання товару та необхідних документів зобовязаний провести оплату за товар в безготівковій формі шліхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок постачальника на протязі 30 календарних днів з дня поставки. Днем здійснення платежу вважається день, в який сума, яка належить до сплати списується з балансового рахунку покупця на рахунок постачальника. У випадку, коли останній день строку випадає на вихідний, святковий, або інший неробочий день банкового закладу, днем виконання зобовязань є перший за ним робочий день (п. 3.1. Договору).

Згідно п.п. 4.1.-4.1.1.-4.1.4. Договору якість товару, який поставлявся по цьому договору повинен відповідати законам, підзаконним актам, а також вимогам, встановленим державними стандартами, встановленим державним стандартам та технічним вимогам, які діють в Україні, цим договором, а також заявці покупця та підтверджуються:

- сертифікатом відповідності;

- висновком державної санітарно-гігієнічної експертизи;

- якісним посвідченням;

- іншими передбаченими законодавством документами.

Якість товару, який поставляється по цьому договору, повинна відповідати інформації по такому товару, вказаній у супровідних документах та його упаковці (етикетці) (п. 4.2. Договору).

Відповідно до п. 4.3. Договору документи, які підтверджують якість товару, повинні бути передані постачальником при укладенні договору, або направлені разом з партією товару у відповідності з діючим законодавством України в оригіналах або копіях, засвідчених повноважною особою постачальника та засвідчених його печаткою або захищених копіях.

Якщо якість товару виявиться не відповідною стандартам, технічним умовам, іншій документації (зразкам) або умовам договору, а також при відсутності документів, які підтверджують якість товару, покупець в праві відмовитися від оплати виготовленого та поставленого товару, або вимогам безоплатного усунення постачальником недоліків товару, його упаковки (етикетки) на протязі 7 днів з моменту предявлення покупцем претензії по якості товару, що поставляється або виявлення відсутності документів підтверджуючих якість товару, за рахунок постачальника. Покупець може прийняти на зберігання цю продукцію при підтвердженні постачальником гарантійним листом приймання її 100% повернення. При цьому постачальник відшкодовує покупцеві додаткові витрати в порядку передбаченому п. 6.2. цього договору, а також витрати повязані з охолодженням товару, який вимагає спеціального температурного режиму зберігання (п. 4.4. Договору).

Пунктом 6.5. Договору встановлено, що приймання товару по якості проводиться в точній відповідності з стандартами, технічними умовами, іншими обовязковими для сторін правилами, а також по супровідним документам, які посвідчують якість поставленого товару (сертифікат відповідності, посвідчення якості та т.п.). У разі відсутності вказаних документів або деяких з них покупець вправі не приймати поставлений товар, в разі приймання складається акт про фактичну якість товару та в акті вказується, які документи відсутні.

Приймання товару по якості здійснюється у відповідності з інструкцією про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання по якості, затвердженої постановою Держарбітражу при ОСОБА_3 СРСР від 25.04.1966р. № П-7. Покупець має право здійснювати виборчою (часткову) перевірку якості товару з розповсюдженням результатів перевірки будь-якої частини товару на всю партію товару (п. 6.7. Договору).

Виклик повноважного представника постачальника для участі в прийманні товару по кількості та якості не є обовязковим. Представник постачальника при знаходженні на РЦ покупця, повинен дотримуватися правила безпеки які встановлені регламентом даного обєкту. У випадку порушення правил безпеки представник постачальника на території РЦ покупця допускатися не буде (п. 6.8. Договору).

Відповідно до п. 6.9. Договору не залежно від перевірки якості товару, проведеної в строки, вказані в п. 6 Інструкції, вказаної в п. цього договору покупець має право актувати недоліки товару, якщо такі недоліки будуть виявлені, при підготовці товарів до роздрібної торгівлі або при різній продажі на протязі строку придатності, вказаного в п. цього договору. Акт про приховані недоліки товару повинен бути складений на протязі 5 днів по виявленню недоліків, однак не пізніше чотирьох місяців з дня надходження товару на склад покупця, виявивши приховані недоліки.

Згідно п. 6.10. Договору про порушення постачальником умов цього договору відносно якості, асортименту, кількості, тари, упаковки товару покупець повідомляє постачальника на протязі 7 днів з моменту виявлення порушення.

У відповідності до п. 6.11. Договору покупець має право залучати третіх осіб (відповідні лабораторії, експертні організації) дослідження якості товару, який поставляється постачальником. Частота проведення дослідження не частіше 1 разу на місяць. У разі оплати покупцем вказаних досліджень постачальник зобовязаний компенсувати покупцеві вартість зазначених досліджень на протязі 7 банківських днів з моменту отримання вимоги покупця або компенсація здійснюється шляхом проведення заліку однорідних вимог. У випадку якщо в результаті лабораторних досліджень буде виявлено не відповідність якості продукції нормативним документам постачальник оплачує покупцю штрафну неустойку відповідно додатку №7, який є невідємною частиною цього договору. Також у випадку виявлення невідповідності якості товару покупець має право розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши про це постачальника. При цьому покупець не компенсує постачальнику витрати повязані з виготовленням упаковки (етикетки) товару, вартості, яка залишилась у постачальника упаковки (етикетки) товару виготовленої для поставки товару покупцю, а також вартість виготовленої продукції.

Пунктом 7.2. Договору встановлено, що у випадку поставки товару неналежної якості, у тому числі поставки товару не відповідного вимогам покупця, вказаним в додатку № 1 до цього договору, постачальник зобовязаний замінити його на якісний товар на протязі 5 днів.

У випадку не заміни товару неналежної якості на якісний товар в строк, передбачений в п. 7.2. цього договору, постачальник зобовязаний сплатити покупцеві штрафне неустойку в розмірі 100% від вартості поставленого товару неналежної якості (п. 7.3. Договору).

Цей договір вступає в силу з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін та діє на протязі 9 місяців (п. 10.1. Договору).

Пунктом 10.4. Договору встановлено, що у випадку, якщо не пізніше ніж за один місяць до закінчення строку дії цього договору ні одна зі сторін не заявить про його припинення, то цей договорі вважається пролонгованим на той же термін та на тих же умовах.

Як зазначає позивач у позовній заяві, у грудні місяці 2014р. ним було замовлено у відповідача товар відповідної якості, згідно з видатковою накладною № 1285 від 29.12.14р. Відповідач здійснив поставку замовленого товару, а саме, пакет п/е 30х50 та пакет п/е 45х65 зі святковою символікою у кількості 862 500 штук на загальну суму 886 320,00 грн., що підтверджується ТТН № 2912-2 від 26.12.2014р. та податковою накладною на товар (а.с. 37-40).

Керуючись п. 6.11. Договору, позивач здійснив відбір зразків поставленого у грудні 2014р. товару, що підтверджується актом № ПР-38-40 від 12.01.2015р. (а.с. 42) (перші відбори проб були за участю представника ПАТ ПРОФІ-ПАК ОСОБА_4 за довіреністю (а.с. 41), та звернувся до Державного підприємства Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації з листом заявкою № КЯ-2015-004 від 13.01.2015р. (а.с. 43) для проведення випробувань продукції на відповідність продукції вимогам договору, визначеним у додатку №1, який є невідємною частиною до вказаного договору.

За результатами проведених досліджень, було виявлено не відповідність продукції вимогам нормативних документів та укладеного договору, а саме за фізико-хімічними показниками. Зазначеними у спірному договорі. Даний факт підтверджено відповідним протоколом випробувань № НОМЕР_1 від 23.01.2015р. (а.с. 46-49).

Позивачем на адресу відповідача направлялися претензії № №10/03-22 та №10/03-23 від 10.03.2015р. з вимогою оплатити суму штрафних санкцій (а.с. 50-53).

Позивач повторно здійснив відбір зразків поставленого у грудні 2014р. товару, що підтверджується актом № РЦ-7-142 від 30.07.2015р. (а.с. 68), та звернувся до Державного підприємства Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації з листом заявкою № КЯ-2015-106 від 29.07.2015р. (а.с. 66) для проведення випробувань продукції на відповідність продукції вимогам договору, визначеним у додатку №1, який є невідємною частиною до вказаного договору.

За результатами проведених досліджень, було виявлено не відповідність продукції вимогам нормативних документів та укладеного договору, а саме за фізико-хімічними показниками. Зазначеними у спірному договорі. Даний факт підтверджено відповідним протоколом випробувань № НОМЕР_2 від 03.08.2015р. (а.с. 46-49).

Згідно п. 6.11. Договору та на підставі п. 6 Додатку №7 до Договору, до відповідача була застосована штрафна санкція у вигляді нарахування неустойки за невідповідність товару, зокрема за фізико-хімічними показниками, розмір якої склав 100 000,00 грн. за кожен випадок окремо, загальна сума штрафу складає 200 000,00 грн., оскільки позивачем проводилось 2 випробування у січні та серпні місяці 2015р.

Однак, відповідач у добровільному порядку штрафні санкції не оплатив.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову на підставі наступного.

Стаття 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтею 218 ГК України встановлено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Відповідно до ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з ч. 1 ст. 678 Цивільного кодексу України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором:

- пропорційного зменшення ціни;

- безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк;

- відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

Приписами ч. 2 ст. 678 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов'язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з'явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором:

1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми;

2) вимагати заміни товару.

Положення цієї статті застосовуються, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншим законом (ч. 4 ст. 678 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 268 Господарського кодексу України якість товарів, що поставляються, повинна відповідати стандартам, технічним умовам, іншій технічній документації, яка встановлює вимоги до їх якості, або зразкам (еталонам), якщо сторони не визначать у договорі більш високі вимоги до якості товарів.

Приписами ч. 1 ст. 269 Господарського кодексу України встановлено, що строки і порядок встановлення покупцем недоліків поставлених йому товарів, які не могли бути виявлені при звичайному їх прийманні, і пред'явлення постачальникові претензій у зв'язку з недоліками поставлених товарів визначаються законодавством відповідно до цього Кодексу.

Частиною 7 ст. 269 Господарського кодексу України передбачено, що у разі поставки товарів неналежної якості покупець (одержувач) має право стягнути з виготовлювача (постачальника) штраф у розмірі, передбаченому статтею 231 цього кодексу, якщо інший розмір не передбачено законом або договором.

Позови, що випливають з поставки товарів неналежної якості, можуть бути пред'явлені протягом шести місяців з дня встановлення покупцем у належному порядку недоліків поставлених йому товарів (ч. 8 ст. 269 Господарського кодексу України).

Отже, необхідною умовою для задоволення позовних вимог про стягнення штрафу за поставку неясного товару є не тільки предявлення такого позову протягом 6 місячного строку з дня встановлення покупцем недоліків поставлених товарів, а й виявлення цих недоліків у встановленому порядку.

Як вбачається з м матеріалів справи, сторони умовами п. 6.9. Договору погодили, що не залежно від перевірки якості товару, проведеної в строки, вказані в п. 6 Інструкції, вказаної в п. цього договору покупець має право актувати недоліки товару, якщо такі недоліки будуть виявлені, при підготовці товарів до роздрібної торгівлі або при різній продажі на протязі строку придатності, вказаного в п. цього договору. Акт про приховані недоліки товару повинен бути складений на протязі 5 днів по виявленню недоліків, однак не пізніше чотирьох місяців з дня надходження товару на склад покупця, виявивши приховані недоліки.

Згідно п. 6.10. Договору про порушення постачальником умов цього договору відносно якості, асортименту, кількості, тари, упаковки товару покупець повідомляє постачальника на протязі 7 днів з моменту виявлення порушення.

Відповідно до статті 6 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 Цивільного кодексу України).

Приписами п. 3 ст. 3 Цивільного кодексу України встановлено, що загальними засадами цивільного законодавства є свобода договору. ЇЇ сутність випливає, перш за все, зі змісту ст. 6 та 627 Цивільного кодексу України, що дає підстави стверджувати, що у договірній сфері особа має право вільно, на свій розсуд та з урахуванням своїх інтересів вирішувати наступні питання.

Відповідно до ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з положеннями ст. 629 Цивільного кодексу України, договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Як вбачається з матеріалів справи, сторонами на власний розсуд та з урахуванням власних інтересів, у розумінні п. 3 ст. 3 та ст. 627 Цивільного кодексу України, у вищезазначеному договорі поставки встановлено порядок проведення перевірки якості та кількості товару, який позивачем не дотримано.

Постановою Верховної ОСОБА_3 України від 12.09.1991р. "Про порядок дії на території України окремих актів законодавства Союзу РСР" (1545-12) передбачено, що до прийняття відповідних актів України на її території застосовуються акти законодавства Союзу РСР з питань, які не врегульовані законодавством України, за умови, що вони не суперечать Конституції і законам України.

Таким чином, і, оскільки у ст. 271 Господарського кодексу України передбачено, що Кабінет ОСОБА_3 України відповідно до вимог цього кодексу та інших законів затверджує Положення про поставки продукції виробничо технічного призначення та поставки виробів народного споживання, однак вказані документи ще не прийняті, при вирішенні спорів, пов'язаних з поставкою продукції і товарів господарським судам згідно Роз'яснення президії Вищого арбітражного суду України від 12.11.1993р. N 01-6/1205 (з наступними змінами) необхідно керуватися Положеннями про поставки продукції виробничотехнічного призначення і товарів народного споживання, стандартами, іншою обов'язковою для сторін нормативно-технічною документацією, Інструкціями про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за кількістю П-6) та якістю (М П-7), а також договором.

Пунктом 9 Інструкції № П-7 встановлено, що акт про приховані недоліки продукції повинен бути складений протягом 5 днів після виявлення недоліків, однак не пізніше чотирьох місяців з дня надходження продукції на склад одержувача, який виявив приховані недоліки, якщо інші терміни не встановлені обов'язковими для сторін правилами.

Коли приховані недоліки продукції можуть бути виявлені лише в процесі її обробки, яка виробляється послідовно двома або кількома підприємствами, акт про приховані недоліки має бути складений не пізніше чотирьох місяців з дня отримання продукції підприємством, який виявив недоліки.

Акт про приховані недоліки, виявлені в продукції з гарантійними термінами служби або зберігання, повинен бути складений протягом 5 днів після виявлення недоліків, але в межах встановленого гарантійного терміну.

Якщо для участі в складанні акта викликається представник виробника (відправника), то до встановленого 5-денного терміну додається час, необхідний для його приїзду.

Акт про приховані недоліки товарів, гарантійний термін на які обчислюється з моменту їх роздрібного продажу, може бути складений також у період зберігання до продажу, незалежно від часу отримання товарів.

Прихованими недоліками визнаються такі недоліки, які не могли бути виявлені при звичайній для даного виду продукції перевірці і виявлені лише в процесі обробки, підготовці до монтажу, в процесі монтажу, випробування, використання і зберігання продукції.

Згідно п. 14. Інструкції П-7 приймання продукції за якістю і комплектністю проводиться в точній відповідності зі стандартами, технічними умовами, Основними і Особливими умовами поставки, іншими обов'язковими для сторін правилами, а також за супровідними документами, що посвідчують якість та комплектність продукції, що поставляється (технічний паспорт, сертифікат, посвідчення про якість, рахунок-фактура, специфікація і т. п.). Відсутність зазначених супровідних документів або деяких з них не припиняє приймання продукції. У цьому випадку складається акт про фактичну якість і комплектність продукції, що надійшла і в акті вказується, які документи відсутні.

При виявленні невідповідності якості, комплектності, маркування продукції, що надійшла, тари або упаковки вимогам стандартів, технічних умов, кресленням, зразкам (еталонам), договору або даним, зазначеним у маркуванні і супровідних документах, що засвідчують якість продукції (п. 14 цієї Інструкції), одержувач призупиняє подальшу прийомку продукції і складає акт, в якому вказує кількість оглянутої продукції і характер виявлених при прийманні дефектів. Одержувач зобов'язаний забезпечити зберігання продукції неналежної якості або некомплектної продукції в умовах, що запобігають погіршенню її якості і змішуванню з іншого однорідної продукцією.

Одержувач також зобов'язаний викликати для участі в продовженні приймання продукції і складання двостороннього акта представника іногороднього виготовлювача (відправника), якщо це передбачено в Основних і Особливих умовах поставки, інших обов'язкових правилах або договорі (п. 16 Інструкції П-7)

За результатами приймання продукції за якістю і комплектністю за участю представників, вказаних в п.п. 19 та 20 Інструкції П-7, складається акт про фактичну якість і комплектність отриманої продукції.

Акт має бути складений в день закінчення приймання продукції за якістю і комплектністю.

В цьому акті відповідно до п. 29 Інструкції П-7 має бути зазначено, в тому числі, час початку та закінчення приймання продукції за якістю; висновок про характер виявлених недоліків та причину їх виникнення (п.п. б), ф) п. 29 Інструкції П-7).

отже, згідно з п. 9 Інструкції П-7 акт про приховані недоліки поставленої продукції має бути складений протягом пяти днів з дати їх виявлення, але не пізніше чотирьох місяців з дати надходження продукції на склад одержувача, якщо інші терміни не встановлені обовязковими для сторін правилами.

Однак, як зазначає сам позивач, в супереч зазначеним вимогам, Акти про приховані недоліки товару ним не складалися.

До того ж, посилаючись на неякісну продукцію та нарахування штрафу по п. 6 Додатку № 7 до Договору, позивач не надав доказів відмови від цієї продукції та повернення її відповідачу, відповідно до умов цього ж пункту.

Крім того, відповідач надав заяву про застосування строків позовної давності, мотивуючи її тим, що позивач пропустив шестимісячний трок на звернення з позовною заявою, що також є підставою для відмови в задоволенні позову.

Частинами 3 та 4 ст. 267 ЦК України встановлено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у справі, є підставою для відмови у позові.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем позивачеві поставлено за договором поставки товар неналежної якості.

У відповідності до ст. 26 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідно до ст. 256 Цивільного кодексу України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно п. 8 ст. 269 ГК України позови, що випливають з поставки товарів неналежної якості, можуть бути пред'явлені протягом шести місяців з дня встановлення покупцем у належному порядку недоліків поставлених йому товарів.

З огляду на позов, позивач довідався про порушення свого права з протоколів випробувань № НОМЕР_1 від 23.01.2015р. (а.с. 46-49) та № НОМЕР_2 від 03.08.2015р. (а.с. 55-60), а позов подано до суду 22.03.2016р. з порушенням строку.

Крім того, як зазначено в самих протоколах, вони не є висновками для вирішення конфліктних ситуацій у судових органах, як належний документ судової експертизи (а.с. 46-49, 55-60)

Відповідно до ст. 33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

В силу вказаної норми обовязок доведення обставин покладається на сторону, яка посилається на них як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ст. 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Відповідно до ст. 36 ГПК України, письмовими доказами є документи і матеріали, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Оригінали документів подаються, коли обставини справи відповідно до законодавства мають бути засвідчені тільки такими документами, а також в інших випадках на вимогу господарського суду.

Як встановлено ст. 47 ГПК України, судове рішення приймається суддею за результатами обговорення усіх обставин справи. При цьому, в силу ст.43 ГПК України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

На підставі викладеного, оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Згідно ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати при відмові в позові покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. Цивільного кодексу України ст.ст. 26, 256, 267, 525, 526, 627, 628, 629, 678, ст.ст. 32, 33, 34, 36, 38, 43, 49, 82-87 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Судові витрати у справі покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційної скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Дата підписання рішення,

оформленого відповідно

до вимог ст. 84 ГПК України,

30.05.2016

Суддя ОСОБА_5