УХВАЛА

26.05.2016Справа № 910/4697/16

за позовом Київської міської ради;

до 1) Благодійної організації "Благодійний фонд "Назарянин";

2) товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвест"

про визнання недійсним договору та відновлення становища, яке існувало до

порушення права.

Суддя Привалов А.І.

Представники сторін:

від позивача: Дорошенко О.С., довіреність № 225-КМГ-720 від 09.03.2016р.;

від відповідача-1: Гринюк В.Г., довіреність № 2 від 31.03.2016р.

від відповідача-2: Корж О.В., довіреність б/н від 21.07.2015р.;

Бабій В.В., довіреність б/н від 16.05.2016р.;

Савка Р.Я., довіреність б/н від 19.05.2016р.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Київська міська рада (далі - позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Благодійної організації "Благодійний фонд "Назарянин" (далі - відповідач-1) та товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвест" (далі - відповідач-2) про визнання недійсним договору та відновлення становища, яке існувало до порушення права.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.03.2016р. порушено провадження у справі № 910/4697/16 та розгляд справи призначений на 07.04.2016р.

06.04.2016р. через загальний відділ господарського суду від відповідача-2 надійшов відзив на позовну заяву.

Присутній у судовому засіданні 07.04.2016р. представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача-1 позов визнав та просив залучити до матеріалів справи витребувані судом докази.

Представник відповідача-2 заперечував проти позову та неправомірного визнання позову відповідачем-1.

Відповідно до ч. 3 ст. 77 ГПК України, в засіданні суду була оголошена перерва до 16.05.2016р.

10.05.2016р. через загальний відділ господарського суду від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справ витребуваних судом доказів.

Присутній у судовому засіданні 16.05.2016р. представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача-1 позов визнав та просив долучити до справи відзив на позовну заяву.

Представник відповідача-2 щодо задоволення позовних вимог заперечував.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку щодо необхідності витребування нових доказів у справі.

Крім того, представник відповідача-2 подав клопотання про продовження строку вирішення спору на п'ятнадцять днів

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.05.2016р. продовжено строк вирішення спору на п'ятнадцять днів та відкладено розгляд справи на 26.05.2016р., у зв'язку з необхідністю витребування нових доказів у справі.

26.05.2016р. представник відповідача-2 через канцелярію суду подав письмові пояснення, до яких додав судову практику та сертифікат відповідності закінченого будівництвом об'єкта, а також звернувся із заявою про застосування строку позовної давності.

Під час розгляду справи в судовому засіданні 26.05.2016р. судом було встановлено, що відповідач-2 не виконав вимоги ухвали суду від 16.05.2016р. та не подав всі витребувані судом докази.

Згідно з частиною 1 статті 77 ГПК України, господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є: неподання витребуваних доказів; необхідність витребування нових доказів.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, третіх осіб, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

У ст.69 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви. У виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Одночасно, застосовуючи відповідно до ч. 1 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

У п. 3 постанови №11 від 17.10.2014р. Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010р., "Смірнова проти України" від 08.11.2005р., "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006р., "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004р.)

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 р. суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, в зв'язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, в зв'язку з поведінкою заявників.

Беручи до уваги наведене вище, враховуючи предмет спору, характер процесу, а також неподання відповідачем-2 всіх витребуваних судом доказів та необхідністю витребування нових доказів у справі, необхідних для повного та об'єктивного вирішення спору, суд дійшов висновку щодо відкладення розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 77, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Розгляд справи № 910/4697/16 відкласти на 14.06.16 о 11:00 год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва (м. Київ, вул. Б.Хмельницького, 44 (корпус Б), зал судових засідань № 6.

2. Зобов'язати відповідача-2 надати суду:

- оригінали (для огляду) та належним чином засвідчені копії (для залучення до матеріалів справи) Додатків № 1 і № 2 до Інвестиційного контракту № 1 від 01.07.2009р.;

- докази виконання оспорюваного контракту в частині передачі відповідачу-1 у власність одного машино-місце;

- належним чином засвідчену копію (для залучення до матеріалів справи) акту готовності об'єкта до експлуатації;

- докази на підтвердження того, що позивачу могло бути відомо про укладання оспорюваного правочину, починаючи з 01.07.2009р.;

- докази погодження позивачем проекту будівництва жилого будинку і господарських будівель по вул. Студентській, 3 у Шевченківському районі м. Києва в частині розміщення вентиляційних камер та вхідної групи паркінгу даного будинку;

- у разі відсутності витребуваних судом доказів, надати відповідні письмові пояснення.

3. Явка повноважних представників сторін у судове засідання визнається обов'язковою.

4. Попередити відповідача-2 про відповідальність, передбачену п. 5 ст. 83 ГПК України, за ухилення від вчинення дій, покладених господарським судом на сторону.

Суддя А.І.Привалов