КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" травня 2016 р. Справа№ 910/31440/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Власова Ю.Л.

суддів: Хрипуна О.О.

Корсакової Г.В.

при секретарі судового засідання Вага В.В.

за участю представників:

від позивача: Бойко Р.В.,

від відповідача: Бугаєнко Ю.М.,

від третьої особи: Каленська М.А.

розглянувши апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Довіра» на рішення Господарського суду міста Києва від 01.03.2016р. у справі №910/31440/15 (суддя Курдельчук І.Д.)

за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Довіра»

до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна»

третя особа Публічне акціонерне товариство «Аграрний фонд»

про стягнення 2719381,19 грн.

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Відповідача про стягнення за неналежне виконання умов договору добровільного страхування майбутнього врожаю сільськогосподарських культур №220.994061979 від 12.05.2015р. страховог відшкодування в сумі 2633032,16 грн.; 47394,58 грн. пені; 38954,45 грн. 3% річних, а всього 2719381,19 грн.

Рішенням господарського суду міста Києва від 01.03.2016р. у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що матеріалами справи підтверджується відсутність підстав для настання обов'язку Відповідача щодо виплати страхового відшкодування. Отже, позовні вимоги про стягнення страхової виплати є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. У свою чергу, вимоги щодо стягнення пені та 3% річних також не підлягають задоволенню, оскільки прострочення страхової виплати не відбулося, у зв'язку з відсутністю підстав для здійснення страхового відшкодування страховиком на користь страхувальника.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Позивач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 01.03.2016р., прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що Відповідач порушив умови договору страхування та умови страхування та не забезпечив вчасного прибуття свого представника для огляду пошкоджених посівів. При обрахунку збитку мають братись до уваги усі площі, що зазнали впливу стихії, а саме 777,41 га.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 29.03.2016р. апеляційну скаргу Позивача прийнято до провадження, розгляд справи призначено на 17.05.2016р.

В судовому засіданні 17.05.2016р. відповідно до ст.77 Господарського процесуального кодексу України оголошувалась перерва до 31.05.2016р.

17.05.2016р. Третя особа надала письмові пояснення, в яких зазначила, що акт огляду посівів сільськогосподарських культур після події, що має ознаки страхового випадку було складено без представників Третьої особи. Крім того, Третя особа не була повідомлена та запрошена для участі у складанні акту, у зв'язку з цим надати будь-які пояснення не має можливості.

Розпорядженням Київського апеляційного господарського суду від 31.05.2016р. №09-52/1861/16 призначено повторний автоматизований розподіл справи, відповідно до якого апеляційну скаргу у справі №910/31440/15 передано на розгляд колегії суддів у складі Власова Ю.Л. (головуючого), Корсакової Г.В., Хрипуна О.О.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 31.05.2016р. апеляційну скаргу у справі №910/31440/15 прийнято до провадження визначеним складом суду та призначено до розгляду на 31.05.2016р.

Розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи та зібрані у ній докази, суд встановив:

12.05.2015р. між Відповідачем, Третьою особою та Позивачем був укладений договір добровільного страхування майбутнього врожаю сільськогосподарських культур, за умовами якого прийнято на страхування озима пшениця; площа с/г культури, врожай якої приймається на страхування: 2066,44 га; з рівнем врожайності 38 ц/га; ціна метричної одиниці врожаю (грн./ц): 440 грн.; вартість майбутнього врожаю (п.1.2 х п.1.3. х п.1.4.): 34550876,80 грн.; страхова сума: 34550876,80 грн.; страховий тариф: 2,5%; страховий платіж: 863771,92 грн.; загальна вартість майбутнього врожаю: 34550876,80 грн.; загальна страхова сума: 34550876,80 грн.; франшиза (безумовна): 30% від розміру загальної страхової суми, що зазначена в пункті 1.10 договору; загальний страховий платіж: 863771,92 грн.

Відповідно до п.1.13 договору сторони визначили страхові ризики: вимерзання, ожеледь, заморозок, льодова кірка, випрівання; суховії; посуха чи зневоднення на землях, які підлягають примусовому зрошенню; град, удар блискавки; землетрус; лавина, земельний зсув, сель; пожежа, крім лісових пожеж; буря, ураган, буран; епіфітотійний розвиток хвороб рослин; епіфітотійне розмноження шкідників рослин; вторинні хвороби рослин, внаслідок настання ризиків, визначений у підпунктах 1.13.1 - 1.13.8 пункту 1.13 Договору; протиправні дії третіх осіб, що виражаються у крадіжках, хуліганських діях стосовно рослинницьких насаджень.

Згідно з п.1.14 договору посіви сільськогосподарських культур, майбутній урожай яких приймається на страхування, знаходяться за адресою: Хмельницька область, Новоушицький район.

Відповідно до п.1.17. договору строк дії договору з урахуванням особливостей підпунктів 2.6.2 та 2.6.3 пункту 2.6 договору: з 00:00 за Київським часом 12.05.2015 до 24:00 за Київським часом 20.08.2015р. Згідно з умовами договору Третя особа є вигодонабувачем.

Відповідно до п.2.1. договору предметом договору є майновий інтерес Позивача, що не суперечить законодавству України, пов'язаний з володінням, користуванням та розпорядженням застрахованим майбутнім врожаєм сільськогосподарських культур, що належить Позивачу;

Згідно з п.2.2.1. договору град - це вид атмосферних опадів, що являють собою льодяні утворення розміром від дрібної горошини до крупного яйця, які випадають влітку, як правило із зливовим дощем або під час грози і викликає загибель або пошкодження сільськогосподарських культур в результаті безпосередньої механічної дії на надземні органи рослини, а також зменшення врожаю сільськогосподарської культури і вторинні захворювання сільськогосподарських культур.

Відповідно до п.2.2.2. договору страховим випадком за договором визнається заподіяння прямих збитків майновим інтересам Позивача, пов'язаних з неотриманням або недоотриманням врожаю сільськогосподарських культур у результаті настання страхових ризиків, визначених пунктом 1.13 договору, та у зв'язку з яким виникає зобов'язання Відповідача сплатити страхове відшкодування Позивачу або Третій особі, яка може зазнати збитків у результаті настання страхового випадку.

Згідно з п.2.2.3. договору під повною загибеллю сільськогосподарської культури слід розуміти знищення або пошкодження більш ніж 70 % рослин на ділянці, на якій спостерігалась дія страхових ризиків, зазначених у пункті 1.13 договору, але будь-якому випадку фактична врожайність на даній ділянці повинна становити не більше 10 % від прийнятої на страхування врожайності відповідної сільськогосподарської культури, згідно з умовами договору. Цей факт повинен бути підтверджений відповідним актом, підписаним представником Відповідача, Позивача та/або вповноваженим експертом Відповідача.

Відповідно до п.2.4.1 договору страхова сума - це грошова сума, в межах якої Відповідач відповідно до договору зобов'язаний здійснити страхове відшкодування при настанні страхового випадку.

Згідно з п.2.4.2 договору страхова сума визначається в межах вартості майбутнього врожаю, що розрахована шляхом множення рівня врожайності прийнятого на страхування (пункт 1.3 договору), на площу посівів сільськогосподарської культури та вартість метричної одиниці врожаю відповідної сільськогосподарської продукції.

Відповідно до п.2.6.1 договору договір набуває чинності з 00 годин 00 хвилин дня вказаного у пункті 1.17 договору як дата початку дії договору, але не раніше 00 годин 00 хвилин дня, що настає за днем сплати страхового платежу. Днем сплати страхового платежу вважається дата надходження суми страхового платежу на поточний рахунок Відповідача.

Згідно з п.2.6.2 договору договір діє до кінця строку збирання майбутнього врожаю застрахованої сільськогосподарської культури, встановленого агротехнічними вимогами для цієї сільськогосподарської культури у відповідному регіоні, але не пізніше 20-го дня, наступного за датою початку збиральних робіт відповідної сільськогосподарської культури, встановленої діючими агротехнічними нормами, і не пізніше дати закінчення дії договору зазначеної у пункті 1.17 договору.

Відповідно до п.2.7.1 договору Відповідач зобов'язаний, зокрема: протягом двох робочих днів, з моменту настання страхового випадку, вжити заходів щодо оформлення всіх необхідних документів для своєчасної виплати страхового відшкодування; при настанні страхового випадку здійснити виплату страхового відшкодування в порядку та в строк, передбачені договором; у випадку відмови у виплаті страхового відшкодування письмово повідомити Позивача та Третю особу про причини відмови в термін, передбачений договором.

Згідно з п.2.7.3. договору страхувальник зобов'язаний, зокрема: при настанні події, яка може бути кваліфікована як страховий випадок: 1) негайно, як тільки стане про таке відомо повідомити страховика про настання страхового випадку за телефоном 0 - 800 - 503 - 115, або 311 для абонентів мобільних операторів (вартість дзвінків згідно з тарифами операторів); 2) протягом 3 (трьох) робочих днів письмово повідомити страховика шляхом подання заяви із зазначенням обставин події й характеру збитків; 3) надати страховику всю необхідну документально підтверджену інформацію про перелік фактично виконаних робіт на момент страхового випадку по застрахованій сільськогосподарській культурі при її пошкодженні чи загибелі; 4) забезпечити страховику можливість огляду місця події та проведення власного розслідування, а також надавати страховику достовірну інформацію щодо події, яка відбулася; 5) надати всі можливі документи, що необхідні для встановлення факту настання страхового випадку та визначення розміру страхового відшкодування; 6) зберегти, до огляду страховиком, пошкоджені посіви в тому вигляді, в якому вони опинились після несприятливої дії, якщо інші дії, спрямовані на мінімізацію збитку, не були узгоджені із страховиком; 7) надати інформацію про врожайність культури за результатами збирання протягом 15 днів після дати закінчення збиральних робіт.

Відповідно до п.2.7.4.3.-2.7.4.5. договору Позивач має право, зокрема: при настанні страхового випадку отримати страхове відшкодування в порядку та в строк, передбачений договором; у судовому порядку оскаржити відмову Відповідача в виплаті страхового відшкодування.

Згідно з п.2.8.1. договору для отримання страхового відшкодування Позивач зобов'язаний надати Відповідачу такі документи: заяву на виплату страхового відшкодування з посиланням на номер договору та детальним описом страхових випадків; копію договору з додатками; документи відповідних компетентних органів, які підтверджують факт та/чи причину настання ризиків, зазначених у пункті 1.13 договору; інші документи (фінансові та бухгалтерські), необхідні для встановлення факту настання страхового випадку та розміру страхового відшкодування на обґрунтовану вимогу Відповідача.

Відповідно до п.2.8.2. договору після повідомлення про подію, що має ознаки страхового випадку, Відповідач при участі Позивача та інших компетентних осіб проводить огляд пошкоджених (загиблих) посівів та складає акт обстеження посівів сільськогосподарських культур після події, що має ознаки страхового.

Згідно з п.2.8.3. договору підставою для виплати страхового відшкодування є страховий акт. Страховий акт оформлюється Відповідачем на підставі письмової заяви Позивача і документів, що підтверджують факт настання страхового випадку, його причини і обставини, а також розміру збитків. Строк складання страхового акту - п'ятнадцять робочих днів після отримання всіх необхідних документів.

Відповідно до п.2.8.5 договору розмір страхового відшкодування за кожною із застрахованих сільськогосподарських культур (СВ) визначається в розмірі прямого збитку, зменшеного на розмір франшизи, відповідно до формули (2):

(2) СВ = (В - Вф) * S* Ц - ФБ, де:

В - рівень врожайності прийнятий на страхування для сільськогосподарської культури застрахованої за цим Договором, ц/га,

Вф - фактична врожайність застрахованої сільськогосподарської культури, ц/га відповідно до акта обстеження посівів сільськогосподарських культур після події, що має ознаки страхового випадку і результатів контрольного збирання та/або визначення біологічної врожайності (з урахуванням особливостей пункту 2.8.5.1 договору),

S - площа застрахованих посівів сільськогосподарської культури, га

Ц - ціна відшкодування, яка дорівнює узгодженій з Страхувальником вартості метричної одиниці врожаю, застрахованої і-тої сільськогосподарської культури, грн/ц

ФБ - франшиза безумовна, встановлена для сільськогосподарської культури, відповідно до пункту 1.11 Договору.

Згідно з п.2.8.5.1. договору фактична врожайність застрахованої сільськогосподарської культури, для обчислення суми страхового відшкодування визначається після оприбуткування врожаю сільськогосподарської культури і не може бути меншою від результатів контрольного збирання та нижчою ніж 90% біологічної врожайності застрахованої с/г культури, а на площах де не зафіксовано вплив застрахованих ризиків, не може бути меншою від рівня врожайності прийнятого на страхування (пункт 1.3 Договору). Контрольне збирання - збирання врожаю з площі в один га з наступним зважуванням та перерахунком на стандартні показники по засміченості і вологості для відповідної с/г культури. Біологічна врожайність - це урожайність усієї продукції створеної шляхом фотосинтезу за один вегетаційний сезон на одному гектарі площі посіву, що визначається в момент досягнення біологічного дозрівання на пні. У випадку, якщо значення СВ, розраховане за формулою (2), менше або рівне нулю, то страхова виплата за сільськогосподарську культуру не здійснюється.

Відповідно до п.2.8.5.2 договору у випадку повної загибелі застрахованих за договором сільськогосподарських культур, величина страхового відшкодування розраховується як різниця між розміром страхової суми і розміром франшизи. При цьому дія договору, щодо загиблих застрахованих посівів, припиняється після виконання Відповідачем своїх зобов'язань за договором.

Згідно з п.2.8.8 договору виплата страхового відшкодування здійснюється Відповідачем протягом 7-ми робочих днів з дня складання страхового акту. Виплата страхового відшкодування, в т.ч. спосіб здійснення виплати, обов'язково у письмовій формі погоджується з Третьою особою шляхом написання Третій особі листа із запитом реквізитів, на які має бути перерахована сума страхового відшкодування.

Відповідно до п.2.9.1 договору Відповідач має право відмовити у виплаті страхового відшкодування у випадках, передбачених законодавством України, а також, у разі якщо: Позивач не повідомив Відповідача, без поважних на це причин, про настання події, що має ознаки страхового випадку у встановлений договором термін та не представив необхідних документів від компетентних органів, чи не допустив представника Відповідача на місце події, що має ознаки страхового випадку, у зв'язку з чим не можна визначити причини та розмір збитку; Позивач (особа, яка знаходиться з ним в трудових відносинах) вчинив навмисні дії, спрямовані на настання страхового випадку, або не вжив заходів, спрямованих на запобігання страхового випадку і зменшення розміру збитку; Позивач повідомив свідомо неправдиві відомості про предмет договору або про факт настання страхового випадку; Позивач у встановлені строки не розпочинав збирання вирощеного урожаю; Позивач порушив агротехнічні норми вирощування сільськогосподарської культури, або умови страхування, передбачені договором та Правилами, що спричинило та обумовило виникнення збитків; Позивач порушив рекомендації Відповідача або уповноваженого ним експерта, правила та приписи органів пожежного нагляду, енергонагляду, інших компетентних органів спрямованих на зменшення збитків; неприйняття Позивачем заходів по врятуванню застрахованих сільськогосподарських культур під час і після страхового випадку, забезпеченню збереження його залишків і запобіганню їх подальшого пошкодження .

Згідно з п.2.9.9. договору рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування повідомляється Позивачу та Третій особі в письмовій формі з мотивованим обґрунтуванням причин відмови в 15 строк з моменту надходження Відповідачу всіх документів, зазначених у пункті 2.8.1 договору.

Відповідно до п.2.13.7 договору зазначений в договорі Третя особа є єдиним вигодонабувачем за договором і не може бути змінений без його письмового погодження.

Згідно з п.2.13.8 договору Третя особа має право з метою отримання страхового відшкодування за своєю власною ініціативою вчиняти будь-які дії, які повинен, чи має право вчиняти Позивач. При цьому, вчинення таких дій Третьою особою буде породжувати такі ж самі правові наслідки, якби такі дії були вчинені Позивачем.

27.05.2015р. на частині застрахованих площ пройшла гроза із градом, у результаті чого, відбулося пошкодження сільськогосподарської культури, а саме озимої пшениці.

28.05.2015р. Позивач склав лист на адресу Відповідача №176, в якому повідомив про настання страхового випадку. Доказів, що підтверджують факт надсилання Відповідачу даного листа Позивач суду не подав.

Разом із тим, за поясненнями Відповідача, останній 29.05.2015р. о 17:02 год. отримав від Позивача електронною поштою повідомлення про подію 27.05.2015р., в додатку до якого була скан-копія листа від 28.05.2015р. №176 за підписом директора Позивача Китайчука С.В., яким повідомлялося про подію 27.05.2015р., що після 15:00 год. на полях, на яких вирощується озима пшениця, із зливом дощу випав град діаметром 5 см., який викликав загибель та пошкодження посівів сільськогосподарських культур. Також, даним листом Позивач просив терміново провести огляд пошкоджених (загиблих) посівів.

Наказом Відповідача від 29.05.2015р. №12-2/140 двоє співробітників Відповідача були направлені у відрядження до Позивача на три доби з 02.06.2015р. по 04.06.2015р., з метою огляду посівів і врегулювання збитку.

01.06.2015р. Відповідачем була надіслана заявка №2 на огляд агрономом-експертом Прищепою О.М. 03.06.2015р. та узгоджено з Позивачем про виїзд на місце події (пошкодження посівів озимої пшениці).

02.06.2015р. комісією за участю голови Красилівської райдержадміністрації, але без участі представників Відповідача був складений акт обстеження, відповідно до якого виявлені видимі ознаки пошкодження рослин пшениці на загальній площі 777,41 га, внаслідок сильного дощу та граду. Комісіє також виявлено проведення робіт по скошуванню зеленої маси, дискуванню та розпочався посів квасолі на пошкоджених полях площею 294,2 га. Враховуючи вищевикладене, що ступінь завданого збитку вираховується страховою компанією та страховиком станом на 02.06.2015р. визначити суму завданого збитку неможливо.

03.06.2015р. представниками Позивача, Відповідача та начальником відділу з питань цивільного захисту населення та головного спеціаліста відділу організації виробництва та переробки с/г продукції, механізації та дорадництва управління АПР переробки та маркетингу с/г продукції Красилівської райдержадміністрації та інших осіб було оглянуто зазначені посіви та складено акт огляду. Відповідно до зазначеного акта загальна площа озимої пшениці 2066,44 га, з яких пошкоджень 777,41 га., при цьому посіви на площі 483,21 га зазнали впливу граду, який спричинив знищення та пошкодження пшениці у 75-90% рослин, на полях площею 294, 2 га на момент огляду проведено дискування з метою підготовки грунту для пересіву.

Позивач звертався до Відповідача з листами від 11.08.2015р. №297; 13.08.2015р. №325; 21.08.2015р. №358; 14.09.2015р. №412; 16.09.2015р. №442; 12.10.2015р. №508 про виплату страхового відшкодування та визначення страхової суми, надаючи при цьому витребувані Відповідачем документи.

У свою чергу, Відповідач, отримавши повний пакет документів, 13.10.2015р. надіслав Позивачу лист №1615/32, в якому повідомив про відмову у виплаті страхового відшкодування, посилаючись на відсутність підстав.

При цьому, в своєму листі Відповідач зазначив, що на площі 294,2 га встановити причини та розмір збитку та відповідність зазначених площ критеріям повної загибелі, а саме пошкодження 70% рослин і зниження потенційної врожайності на 90% від застрахованої, тобто до рівня 3,8 ц/га Відповідач не мав можливості, оскільки посіви озимої пшениці зазначеною площею вже були скошені на корм тваринам і частково передисковані для пересіву квасолею.

На вимогу місцевого суду сторонами було оформлено акт звірки врожайності застрахованих посівів озимої пшениці від 15.02.2016р., який підписано та скріплено печатками без зауважень.

Відповідно до акту звірки врожайності застрахованих посівів озимої пшениці від 15.02.2016р. застрахована площа 2066,44 га; площа рекомендована для подальшого вирощування 1289,03 га; площа пошкоджена за результатами огляду 483,21 га; площа оброблена позивачем без відома відповідача перед оглядом 294,20 га; фактично зібрана площа 1281,32 га; фактичний врожай 108794,90 центнерів; фактична середня врожайність 52,65 ц/га; застрахована врожайність 38 ц/га; застрахована вартість майбутнього врожаю 34550876,80 грн.; вартість фактично зібраного врожаю 47869756,00 грн.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що апеляційна скарга Позивача не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Позивач нарахував та просить стягнути з Відповідача на свою користь 2633032,16 грн. страхового відшкодування; 47394,58 грн. пені за невиконання умов договору та 38954,45 грн. 3% річних. На думку Позивач, Відповідач порушив умови договору і всупереч настанню страхового випадку, не виплатив страхове відшкодування та відмовив у виплаті, порушуючи умови договору та чинне законодавство України.

Згідно зі ст.526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст.525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ст.629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст.610 Цивільного кодексу України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно з ч.1 ст.990 Цивільного кодексу України страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката).

Відповідно до ч.1 ст.979 Цивільного кодексу України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Згідно з ст.25 Закону України «Про страхування» здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про страхування» умовами договору страхування можуть бути передбачені інші ніж в законі підстави для відмови у здійсненні страхових виплат, якщо це не суперечить закону.

Відповідно до пункту 2.3 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" якщо стороною (або іншим учасником судового процесу) у вирішенні спору не подано суду в обґрунтування її вимог або заперечень належні і допустимі докази, в тому числі на вимогу суду, або якщо в разі неможливості самостійно надати докази нею не подавалося клопотання про витребування їх судом (частина перша статті 38 ГПК України), то розгляд справи господарським судом може здійснюватися виключно за наявними у справі доказами, і в такому разі у суду вищої інстанції відсутні підстави для скасування судового рішення з мотивів неповного з'ясування місцевим господарським судом обставин справи; крім того, неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, тягне за собою правові наслідки у вигляді залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 ГПК України.

Як встановлено місцевим судом та підтверджується матеріалами справи, 12.05.2015р. між Відповідачем, Третьою особою та Позивачем був укладений договір добровільного страхування майбутнього врожаю сільськогосподарських культур, за умовами якого Відповідач прийняв на страхування озима пшениця, площа с/г культури 2066,44 га; з рівнем врожайності 38 ц/га; франшиза (безумовна): 30% від розміру загальної страхової суми, що зазначена в пункті 1.10 договору.

27.05.2015р. на частині застрахованих площ пройшла гроза із градом, у результаті чого, відбулося пошкодження озимої пшениці. В зв'язку з цим, Позивач надіслав Відповідачеві лист, в якому повідомляв про настання страхового випадку.

29.05.2015р. наприкінці робочого дня Відповідач отримав від Позивача електронною поштою повідомлення про подію 27.05.2015р., а тому, як вірно зазначено місцевим судом, оскільки наступний робочий день після 29.05.2015р. був 01.06.2015р., наказом Відповідача двоє співробітників Відповідача були направлені у відрядження до Позивача на три доби з 02.06.2015р. по 04.06.2015р., з метою огляду посівів і врегулювання збитку. За результатами огляду посівів 03.06.2015р. був складений акт, відповідно до якого загальна площа озимої пшениці 2066,44 га, з яких пошкоджень 777,41 га. При цьому, частина посівів озимої пшениці площею 294,2 га вже була скошена Позивачем та передискована для пересіву квасолею.

13.10.2015р. Відповідач надіслав Позивачу лист, в якому повідомив про відмову у виплаті страхового відшкодування, посилаючись на відсутність підстав.

На вимогу місцевого суду сторонами було оформлено акт звірки врожайності застрахованих посівів озимої пшениці від 15.02.2016р., який підписано та скріплено печатками без зауважень. Відповідно до акту звірки врожайності застрахованих посівів озимої пшениці від 15.02.2016р. застрахована площа 2066,44 га; площа рекомендована для подальшого вирощування 1289,03 га; площа пошкоджена за результатами огляду 483,21 га; площа оброблена позивачем без відома відповідача перед оглядом 294,20 га; фактично зібрана площа 1281,32 га; фактичний врожай 108794,90 центнерів; фактична середня врожайність 52,65 ц/га; застрахована врожайність 38 ц/га; застрахована вартість майбутнього врожаю 34550876,80 грн.; вартість фактично зібраного врожаю 47869756,00 грн.

Відповідно до ст.33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Виходячи зі змісту цих норм, можна зробити висновок, що коли виникає страховий випадок, страховик зобов'язаний виплатити страхове відшкодування, а інші умови договору є підставою для відмови лише в тому разі, якщо таке порушення положень договору страхувальником перешкодило страховику переконатися, що ця подія є страховим випадком, і має оцінюватись окремо у кожному випадку.

Підстави для відмови страховика у здійсненні страхових виплат або страхового відшкодування передбачені ст.991 ЦК України, ст.26 Закону України "Про страхування".

Відповідно до договору страховим випадком визнається заподіяння прямих збитків майновим інтересам Позивача, пов'язаних з неотриманням або недоотриманням врожаю сільськогосподарських культур у результаті настання страхових ризиків, визначених пунктом 1.13 договору, та у зв'язку з яким виникає зобов'язання Відповідача сплатити страхове відшкодування Позивачу або Третій особі, яка може зазнати збитків у результаті настання страхового випадку. Під повною загибеллю сільськогосподарської культури слід розуміти знищення або пошкодження більш ніж 70% рослин на ділянці, на якій спостерігалась дія страхових ризиків, зазначених у пункті 1.13 договору, але будь-якому випадку фактична врожайність на даній ділянці повинна становити не більше 10% від прийнятої на страхування врожайності відповідної сільськогосподарської культури, згідно з умовами договору. Цей факт повинен бути підтверджений відповідним актом, підписаним представником Відповідача, Позивача та/або вповноваженим експертом Відповідача.

Так, місцевий суд дійшов вірного висновку, що відповідно до акту звірки від 15.02.2016р., навіть враховуючи площу, яка самостійно та без огляду Відповідачем була скошена Позивачем, повної загибелі не відбулося, а саме, пошкоджено лише 38% від застрахованої площі (2066,44 га застрахованої площі 100%; 1289,03 га площа рекомендована для подальшого вирощування 62%). Фактична середня врожайність на всій застрахованій території перевищує 10% та складає 52,65 га/ц. Позивачем доказів протилежного суду не надано. Крім того, Позивачем не доведено, що його майнові інтереси щодо майбутньої вартості врожаю постраждали, оскільки було застраховано 34550876,80 грн., а фактично зібрано врожай вартістю 47869756,00 грн.

Крім того, враховуючи умови договору щодо визначення розміру страхового відшкодування за кожною із застрахованих сільськогосподарських культур, якщо використовувати формулу, визначену пунктом 2.8.5 договору, то отримуємо такий результат: СВ = (38-52,65)*2066,44*440-10365263,04 = - 23685535,28 грн. І в цьому випадку, значення СВ менше нуля, а тому страхова виплата за сільськогосподарську культуру не здійснюється.

Поняття "франшиза" міститься у ст.9 Закону України «Про страхування» і його слід розуміти як частину збитків, що не відшкодовуються страховиком згідно з договором страхування, тобто страхове відшкодування завжди зменшується на суму франшизи.

А тому, враховуючи, що вартість застрахованого врожаю на загиблих площах розрахована Відповідачем та становить 8079271,20 грн., в той час як сума франшизи згідно умов договору становить 10365263,04 грн., збитки Позивача не відшкодовуються Відповідачем, оскільки сума відшкодування менше за суму франшизи.

Також, Позивачем в порушення умов договору страхування до огляду пошкоджених полів були проведені роботи по дискуванню і пересіву пошкодженої пшениці на полях площею 294,20 га, що перешкодило Відповідачу встановити кількість та вартість загиблої пшениці.

Вимоги щодо стягнення пені та 3 % річних також не підлягають задоволенню, оскільки прострочення страхової виплати не відбулося, у зв'язку з відсутністю підстав для здійснення страхового відшкодування Відповідачем на користь Позивача.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції згідно з ст.104 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст.32-34, 36, 43, 49, 99, 101-105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Довіра» на рішення Господарського суду міста Києва від 01.03.2016р. у справі №910/31440/15 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 01.03.2016р. у справі №910/31440/15 залишити без змін.

Повний текст постанови складено 07.06.2016р.

Головуючий суддя Ю.Л. Власов

Судді О.О. Хрипун

Г.В. Корсакова