ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

09.06.2016

Справа № 910/10708/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КСД Груп», м. Київ

до SHAREGOOD HK ELECTRONIC CO., LIMITED, Гонконг

про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «КСД Груп», 08 червня 2016 року звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою № б/н, б/д до відповідача, SHAREGOOD HK ELECTRONIC CO., LIMITED, про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд дійшов висновку про те, що вона підлягає поверненню з огляду на наступне.

Нормами п. 4 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя повертає позовну заяву та додані до неї документи без розгляду у випадку неподання доказів сплати судового збору у передбаченому порядку та розмірі.

Нормами п. 3 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України передбачено обов’язок позивача додати до позовної заяви, зокрема, документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У відповідності до ст.ст.1, 2 Закону України “Про судовий збір” судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Статтею 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня 2016 року становить 1378,00 грн.

Як визначено нормами Закону України “Про судовий збір”, за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (1378,00 грн.) та не більше 150 розмірів мінімальної заробітної плати (206 700,00 грн.).

З тексту позовної заяви вбачається, що Товариством з обмеженою відповідальністю «КСД Груп» заявлено одну позовну вимогу майнового характеру, а саме: стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу в сумі 335 850,00 дол. США (триста тридцять п’ять тисяч вісімсот п’ятдесят доларів США 00 центів), що за офіційним курсом НБУ станом на день подання позову (08.06.2016 року) складає 8 382 816,00 грн. (вісім мільйонів триста вісімдесят дві тисячі вісімсот шістнадцять гривень 00 копійок)

Відтак, позивач мав сплатити судовий збір в розмірі 125 742,24 грн. (1,5% від 8 382 816,00 грн.) Проте фактично докази сплати судового збору до позовної заяви не додано.

Отже, позивачем не сплачено судовий збір у встановленому розмірі, зазначені обставини є підставою для застосування наслідків, викладених у пункті 4 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

Окрім того, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Приписами ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач, прокурор зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

Відповідно до «Правил надання послуг поштового зв'язку», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 року, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” і підтверджує факт надання послуги відділенням зв'язку.

У відповідності до п.п. 59, 61 зазначених вище Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля.

Також відповідно до «Правил надання послуг поштового зв'язку», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 року, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” і підтверджує факт надання послуги відділенням зв'язку.

Таким чином, належним доказом відправлення відповідачеві позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладень в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) надані в оригіналі.

З доданих до позовної заяви б/н, б/д документів вбачається, що в якості доказу направлення відповідачу копії позовної заяви позивачем не додано до позовної заяви опис вкладення в поштовий конверт та фіскальний чек всупереч нормам Господарського процесуального кодексу України.

З аналізу матеріалів позовної заяви випливає, що неподання позивачем опису вкладення у цінний лист та фіскального чеку позбавляє суд можливості встановити факт направлення відповідачу саме доданих до позовної заяви документів, а не іншої кореспонденції, а отже, зумовлює застосування наслідків, передбачених п. 6 ч. 1 ст.63 Господарського процесуального кодексу України.

Суд дійшов висновку, що зазначені обставини є суттєвими, оскільки нормами ст. 59 Господарського процесуального кодексу України передбачено право відповідача після одержання ухвали про порушення провадження у справі надіслати суду відзив на позовну заяву, проте у даному випадку відповідач позбавляється можливості підготувати обґрунтовані заперечення на позовну заяву з урахуванням усіх обставин, на які посилається позивач та поданих ним доказів.

Як зазначено у ст. 38 Господарського процесуального кодексу України, суд обмежений у праві самостійного витребування доказів. Тому, суд у разі порушення позивачем ст. 57 Господарського процесуального кодексу України не має права скористатися приписами ст.ст. 38, 65 Господарського процесуального кодексу України, а навпаки, є зобов’язаним виконати вимоги ст. 63 зазначеного Кодексу України.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п.п. 2, 4 ч.3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст.ст. 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та порушення провадження у справі суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

Таким чином, позовна заява з доданими до неї документами не може бути прийнята до розгляду та підлягає поверненню заявнику без розгляду для усунення допущених порушень.

Одночасно, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 63 вказаного Кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Відповідно до вимог ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, якщо господарський спір не вирішується по суті (відкладення розгляду справи, зупинення, припинення провадження у справі, залишення позову без розгляду тощо), господарський суд виносить ухвалу.

Враховуючи викладене, керуючись, ст.ст. 56, 57, п. 4, 6 ч. 1 ст. 63, ст.ст. 65, 86 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва –

УХВАЛИВ:

Позовну заяву б/н, б/д Товариства з обмеженою відповідальністю «КСД Груп» до SHAREGOOD HK ELECTRONIC CO., LIMITED про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу, з доданими до неї документами повернути заявнику без розгляду.

Роз’яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «КСД Груп», що повернення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Суддя                                          О.С. Комарова