ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

"31" травня 2016 р.Справа № 924/1319/14

Господарський суд Хмельницької області у складі:

головуючий суддя Магера В.В., суддя Димбовський В.В., суддя Музика М.В. розглянувши матеріали справи

За позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Сільськогосподарського кооперативу „Губинський, с. Губин, Старокостянтинівського району Хмельницької області;

до 1. Ладигівської сільської ради, с. Ладиги Старокостянтинівського району Хмельницької області

до 2. Товариства з обмеженою відповідальністю „РесурсЕкоЕнерго, м. Київ

про визнання незаконним та скасування рішення №4 від 13.05.2010 року про оформлення права власності

За участю представників сторін:

від третьої особи із самостійними вимогами: не прибув;

відповідача-1: ОСОБА_1 за довіреністю від 29.05.2015р.;

відповідача-2: ОСОБА_2 керівник товариства;

за участю - ОСОБА_3 прокурора відділу прокуратури області згідно посвідчення №035772 від 21.09.2015р.

Суть спору: Сільськогосподарський кооператив „Губинський, с. Губин Старокостянтинівський район, звертаючись до суду як третя особа із самостійними вимогами на предмет спору, просить визнати незаконним та скасувати рішення №4 від 13.05.2010 року про оформлення права власності, вважаючи останнє незаконним.

Відповідач-1(Ладигівська сільська рада) у письмовому відзиві від 04.08.2015р. висловив свою позицію стосовно того, що спірним рішенням №4 від 13.05.2010 року ніяким чином права третьої особи не порушені, оскільки спірне майно, яке належить на праві власності Ладигівській сільській раді, ніколи не входило до складу нежитлової будівлі гідроелектростанції, як намагається безпідставно довести СГК „Губинський, так як паспортом на гідровузол та витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно водоскид, земляна дамба та водозабір для гідроелектростанції визначено як три окремих об'єкта нерухомого майна.

Відповідач-1 вказує на те, що витяг із книги обліку основних фондів СГК „Губинський, яким позивач обґрунтовує своє право власності на спірні об'єкти нерухомого майна, не містить дати, яка б підтверджувала, що саме на 13.05.2010р. гідроспоруда була на балансі позивача, також із вказаного витягу не можливо ідентифікувати, що це є саме спірне нерухоме майно, тому що не вказується ні місцезнаходження, ні будь-які інші дані.

Звертає увагу суду на висновок Вищого господарського суду України, викладений в постанові від 27.05.2015р. по справі 924/1319/14 про те, що перебування майна на балансі СГК „Губинський не свідчить про наявність у останнього права власності на спірне майно, баланс не визначає підстав знаходження майна у власності чи володінні підприємства.

Відповідач-1 посилається на те, що згідно ч.1 ст.393 Цивільного кодексу України правовий акт органу державної влади або органу місцевого самоврядування, який не відповідає законові і порушує права власника, за позовом власника майна визнається судом недійсним та скасовується. Тобто, розглядаючи спір, суд повинен встановити об'єктивну наявність порушення чи оспорювання цивільного права позивача та відповідність обраного ним способу захисту порушеного права способами, визначеними законодавством.

Таким чином, обов'язковою умовою визнання актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування недійсними є порушення у зв'язку із прийняттям такого акту прав та охоронюваних законом інтересів підприємства чи організації - позивача у справі.

Статтею 182 Цивільного кодексу України визначено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно приписів ст.334 Цивільного кодексу України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. Права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Спеціальним законом, який визначає правові, економічні та організаційні засади проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно є Закон України „Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Статтею 2 Закону України „Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень визначено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно

Відповідно до частини 1 ст.4 Закону України „Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно обов'язковій державній реєстрації підлягають речові права та обтяження на нерухоме майно, розміщене на території України, що належить фізичним та юридичним особам, державі в особі органів, уповноважених управляти державним майном, а також територіальним громадам в особі органів місцевого самоврядування, а саме: права власності на нерухоме майно.

Тому, відповдіач-1 стверджує, що права СГК „Губинський спірним рішенням не порушені, оскільки останній звернувся із даним позовом про захист права власності на майно, яке останньому не належить. Відтак, просить відмовити в позові.

Представник третьої особи із самостійними вимогами в засідання суду 31.05.2016р. не прибув, проте направив на адресу суду письмову заяву від 31.05.2016р., згідно якої просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату у звязку із тим, що представник по даній справі приймає участь у справі №686/15217/15-ц, яка розглядається Хмельницьким міськрайонним судом, тому не має можливості приймати участь в засіданні 31.05.2016р.

За таких обставин, просить визнати причини неявки до суду поважними та не розглядати дану справу за відсутності повноважного представника від СК „Губинський.

Прокурор у засідання суду 31.05.2016р. прибув, проти клопотання про відкладення розгляду справи заперечив, мотивуючи тим, що 3-я особа зумисне затягує розгляд справи, а суд не визнавав обовязковою явку саме повноважного представника СГК „Губинський ОСОБА_4 Тому, прокурор вважає, що підстави для відкладення даного судового засідання є надуманими, просить суд відмовити у задоволенні поданого 3-ою особою клопотання про відкладення.

Представники відповідача-1 та відповідача-2 в засідання суду 31.05.2016р. прибули, із клопотанням третьої особи із самостійними вимогами не погодились, вважаючи його безпідставним. Посилаються на те, що третя особа зловживає своїми процесуальними правами, що призводить до затягування розгляду справи.

Суд при розгляді клопотання представника третьої особи із самостійними вимогами про відкладення розгляду справи на іншу дату враховує положення ст.ст.4-3, 22, 77 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ст.4-3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами. Господарський суд створює сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства.

Статтею 26 ГПК України встановлено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, користуються усіма правами і несуть усі обов'язки позивача.

Згідно зі ст.22 ГПК України встановлено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Сторони, зокрема, мають право брати участь в господарських засіданнях, подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, заявляти клопотання, заперечувати проти клопотань і доводів інших учасників судового процесу. При цьому, сторони зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи.

Підстави відкладення розгляду справи визначені ст.77 ГПК України. Господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є нез'явлення в засідання представників сторін, інших учасників судового процесу, неподання витребуваних доказів, необхідність витребування додаткових доказів. (п.п.1,2,3 ч.1 статті).

Про відкладення розгляду справи виноситься ухвала, в якій вказуються час і місце проведення наступного засідання.

Розглянувши клопотання представника третьої особи із самостійними вимогами про відкладення розгляду справи на іншу дату та дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне у задоволенні вказаного клопотання відмовити, оскільки у засіданні суду 17.05.2016р. представник третьої особи участі не приймав та подав клопотання про відкладення на іншу дату. При цьому, ухвалою від 17.05.2016р. суд задовольнив таке клопотання, розгляд справи було відкладено на 31.05.2016р. Ухвалою від 17.05.2016р. про відкладення розгляду справи суд не визнавав обовязковою участь повноважного представника третьої особи - ОСОБА_4 в засідання суду на 31.05.2016р.

Відтак, СГК „Губинський не позбавлений права направляти інших представників для представництва інтересів останнього в суді, тому повторне клопотання третьої особи про відкладення розгляду справи на іншу дату із підстав неможливості забезпечити участь представника в судове засідання, суд вважає безпідставним та немотивованим. Відтак, у задоволенні вказаного клопотання необхідно відмовити.

Згідно із п.3 ч.1 ст.77 ГПК України, господарський суд відкладає розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному судовому засіданні, зокрема у звязку із необхідністю подання додаткових доказів.

Розглянувши матеріали справи, враховуючи необхідність подання сторонами додаткових доказів, за відсутності яких спір не може бути вирішено в даному судовому засіданні, тому суд вважає за доцільне з метою повного, всебічного та обєктивного дослідження усіх обставин відкласти розгляд справи на іншу дату.

Керуючись п.3 ч.1 ст.77, ст.86 Господарського процесуального кодексу України, СУД -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника третьої особи із самостійними вимогами (СГК „Губинський) від 31.05.2016р. про відкладення розгляду справи на іншу дату відмовити.

Розгляд справи №924/1319/14 відкласти на 11:40 "14" червня 2016 р.

Третій особі (СГК „Губинський) надати суду належним чином засвідчену довіреність представника на представництво інтересів в суді по даній справі, письмову позицію на доводи відповідача-1 стосовно відсутності підстав для звернення до суду із позовом та надати письмове пояснення про те, в чому полягає порушення прав та інтересів СГК „Губинський спірним рішенням №4 від 13.05.2010 року про оформлення права власності.

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Хмельницької області за адресою: м. Хмельницький, Майдан Незалежності, 1, к.316.

Головуючий суддя Суддя СуддяОСОБА_5 ОСОБА_6 ОСОБА_7

Віддрук.2 прим. :

1 - до справи,

2 - СК „Губинський (с. Губин, Старокостянтинівського району, Хмельницької обл., 31183) рекоменд. із повідомл.