КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2016 р. Справа№ 910/18781/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорногуза М.Г.

суддів: Рудченка С.Г.

Агрикової О.В.

при секретарі судового засідання: Михайленко С.О.

за участю представників сторін:

від позивача 1: Стеценко О.Л. довіреність № 2 від 04.02.16

від позивача 2: не з'явився

від відповідача: Шевчук О.С. довіреність № 300-122/01-11046 від 03.11.15

Мазур І.О. довіреність № 300-122/01-5446 від 25.05.15

розглядаючи матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Фуршет" та Дочірнього підприємства "Фуршет-Центр"

на рішення Господарського суду міста Києва від 18 листопада 2015 року

у справі № 910/18781/15 (суддя - Прокопенко Л.В.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Фуршет" та Дочірнього підприємства "Фуршет-Центр"

до Антимонопольного комітету України

про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Фуршет" та Дочірнє підприємство "Фуршет-Центр" звернулись до Господарського суду міста Києва з позовною заявою про визнання протиправним та скасування рішення Антимонопольного комітету України від 29.04.2015 р. № 182-р "Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу" в частині визнання порушень Приватним акціонерним товариством "Фуршет" та Дочірнім підприємством "Фуршет-Центр" Закону України "Про захист економічної конкуренції" та накладення за такі порушення штрафу (т.І, а.с.14-49).

23 липня 2015 року ухвалою Господарського суду міста Києва у справі №910/18781/15 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Фуршет" та Дочірнього підприємства "Фуршет-Центр" разом з доданими документами повернуто без розгляду (т.І, а.с.1-2).

14 вересня 2015 року постановою Київського апеляційного господарського суду ухвалу Господарського суду міста Києва у справі №910/18781/15 від 23 липня 2015 року скасовано. Справу № 910/18781/15 передано на розгляд до Господарського суду міста Києва (т.VI, а.с.162-166).

18 листопада 2015 року рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/18781/15, У задоволенні позовних вимог відмовлено повністю (т.XІ, а.с.55-61).

Не погодившись з вказаним рішенням, Приватне акціонерне товариство "Фуршет" та Дочірнє підприємство "Фуршет-Центр" звернулись до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просять це рішення скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. В апеляційній скарзі позивач послався на ті саме обставини, що й при зверненні до суду з позовом (т. XІ, а.с.71-86).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у справі №910/18781/15 від 31 березня 2016 року, у зв'язку з перебуванням головуючого судді (судді-доповідача) Шевченка Е.О. у відпустці, визначено колегію суддів Київського апеляційного господарського суду у складі головуючого судді - Чорногуз М.Г., суддів - Рудченка С.Г., Агрикової О.В.

31 березня 2016 року ухвалою Київського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Фуршет" та Дочірнього підприємства "Фуршет-Центр" на рішення Господарського суду міста Києва у справі №910/18781/15 від 18 листопада 2015 року прийнято до провадження колегії суддів у складі головуючого судді - Чорногуз М.Г., суддів Рудченка С.Г., Агрикової О.В., справу призначено до розгляду на 26 квітня 2016 року.

26 квітня 2016 року ухвалою Київського апеляційного господарського суду відкладено розгляд справи на 24 травня 2016 року.

23 травня 2016 року від представника ПрАТ "Фуршет" надійшли пояснення по справі.

У судовому засіданні 24 травня 2016 року представник ПрАТ "Фуршет" надав суду пояснення, в яких підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Представники Антимонопольного комітету України в судовому засіданні 24 травня 2016 року надали пояснення, в яких заперечували проти доводів, викладених в апеляційній скарзі та просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Представник Дочірнього підприємства "Фуршет-Центр" в судове засідання 24 травня 2016 року не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення 777.

Враховуючи ту обставину, що ухвалою про прийняття апеляційної скарги до провадження учасників процесу було попереджено, що у разі неявки у судове засідання їх представників, справа буде розглянута за наявними матеріалами, а неявка представника ДП "Фуршет-Центр", з урахуванням заяви вказаного товариства про розгляд справи без участі його представника, не перешкоджає повному, всебічному та об'єктивному розгляду справи, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду дійшла висновку про можливість розгляду справи за наявними матеріалами та за відсутності представника ДП "Фуршет-Центр".

Згідно з частиною першою статті 99 ГПК в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених розділом XII ГПК.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 101 ГПК України апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

Антимонопольний комітет України, за результатами розгляду матеріалів справи № 242-26.13/150-12 про порушення ТОВ "Фоззі-Фуд", ТОВ "Фора", ПрАТ "Фуршет", ДП "Мережа-Трейд", ДП "Продмережа", ДП "Сеть-Маркет", ДП "Терра-Трейд", ДП "Фуршет Центр", ТОВ "Ашан Україна Гіпермаркет", ТОВ "Фудмаркет", ТОВ "АТБ-маркет", ТОВ "ЕКО", ТОВ "Адвентіс", Підприємством з іноземними інвестиціями "БІЛЛА-Україна", ТОВ "Край-2", ТОВ "НОВУС Україна", ПрАТ "Ікс 5 Рітейл Груп Україна", ТОВ "Спар-Центр", ТОВ "Бімаркет", ТОВ "МЕТРО Кеш енд Кері Україна" і ТОВ "АСНільсен Юкрейн" антимонопольного законодавства прийняв рішення № 182-р від 29.04.2015 р. (далі - рішення № 182-р) (т. VI, а.с. 65-154).

Зазначеним рішенням № 182-р від 29.04.2015 р.:

- визнано, що ТОВ "Фоззі-Фуд", ТОВ "Фора", ПрАТ "Фуршет", дочірнє підприємство "Траверс Маркет", ДП "Фуд-Центр", ДП "Фуршет Центр", ТОВ "Ашан Україна Гіпермаркет", ТОВ "Фудмаркет", ТОВ "ЕКО", ТОВ "Адвентіс", підприємство з іноземними інвестиціями "БІЛЛА-Україна", ТОВ "Край-2", ТОВ "НОВУС Україна", ПрАТ "Ікс 5 Рітейл Груп Україна", ТОВ "Спар-Центр", ТОВ "Мепромаг", ТОВ "МЕТРО Кеш енд Кері Україна", використавши схожі механізми взаємодії з постачальниками, які призводять до схожих змін цін на товари, які реалізуються торговельними мережами кінцевим споживачам, що призводять до обмеження конкуренції, при тому, що аналіз ситуації на ринку товару спростовує наявність об'єктивних причин для вчинення таких дій, вчинили порушення, передбачене частиною третьою статті 6 та пунктом першим статті 50 Закону, у вигляді антиконкурентних узгоджених дій шляхом вчинення схожих дій на ринку послуг з організації роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчим асортиментом міста Києва;

- за вказані у рішенні порушення на позивача-1 накладено штраф у розмірі 28 000,00 грн. а на позивача-2 у розмірі 1 450 000,00 грн.;

- зобов'язано ТОВ "Фоззі-Фуд", ТОВ "Фора", ПрАТ "Фуршет", дочірнє підприємство "Траверс Маркет", ДП "Фуд-Центр", ДП "Фуршет Центр", ТОВ "Ашан Україна Гіпермаркет", ТОВ "Фудмаркет", ТОВ "ЕКО", ТОВ "Адвентіс", підприємство з іноземними інвестиціями "БІЛЛА-Україна", ТОВ "Край-2", ТОВ "НОВУС Україна", ПрАТ "Ікс 5 Рітейл Груп Україна", ТОВ "Спар-Центр", ТОВ "Мепромаг", ТОВ "МЕТРО Кеш енд Кері Україна" припинити порушення законодавства про захист економічної конкуренції протягом двох місяців з дня отримання рішення шляхом приведення своєї діяльності, в тому числі договірних відносин з постачальниками та/або виробниками товарів, та підходів до ціноутворення для своїх споживачів у відповідність до законодавства про захист економічної конкуренції.

Спір у справі виник у зв'язку з тим, що на думку позивача, у рішенні Антимонопольного комітету України від 29.04.2015 р. № 182-р "Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу" в частині визнання порушень ПрАТ "Фуршет" та ДП "Фуршет-Центр" не доведено обставин, які мають значення для справи, а саме склад порушення передбаченого ч. 3 ст. 6 та п. 1 ст. 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" та не враховано, що позивачі не мали та не могли мати доступу до індивідуалізованих даних своїх конкурентів, а відтак не обмінювалися інформацією з конкурентами та не могли встановити (визначити) їхню ринкову поведінку (цінову, асортиментну тощо) та підлаштовуватися під неї.

У ст. 1 Закону України "Про захист економічної конкуренції" закріплено визначення економічної конкуренції (конкуренція), згідно з яким це змагання між суб'єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб'єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб'єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб'єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку.

Як наведено у п. 1 резолютивної частини рішення Антимонопольного комітету України: "всі торговельні мережі - відповідачі знаходилися з ТОВ "АСНільсен Юкрейн" у договірних відносинах (письмових або усних), які стосувалися отримання ТОВ "АСНільсен Юкрейн" від торговельних мереж переважно непублічної інформації (у більшості випадків - конфіденційної інформації) про основні показники їх діяльності та надання через деякий час за результатами опрацювання такої інформації різного роду інформації стосовно динамік різних показників відповідачів та учасників обміну інформацією. При цьому зазначені угоди складають систему, тобто сукупність взаємопов'язаних елементів, а не відокремлені і непов'язані між собою узгоджені дії. Аналіз звітів Total Business Read (TBR), звітів І - sights, а також звітів Shopper Trends.що готуються ТОВ "АСНІльсен Юкрейн", свідчить про те, що торговельній мережі, яка отримує інформацію, відомо узагальнену або конкретизовану інформацію відносно яких торговельних мереж - конкурентів надає ТОВ "АСНільсен Юкрейн".

Тобто, вступаючи у відносини з ТОВ "АСНільсен Юкрейн", торговельні мережі обізнані про коло учасників відносин, що забезпечують виготовлення ТОВ "АСНільсен Юкрейн" своїх звітів і свідомо беруть участь у системі такого інформаційного обміну.".

Відповідач у рішенні від 29.04.2015 р. №182-р детально наводить опис договірних відносин, їх умов та інформації, що отримується ТОВ "АСНільсен Юкрейн" та інформації, що надається цим товариством та відповідачам-торговельним мережам, і яка значним чином виходить за межі формалізованих договором відносин.

Зазначена інформація у більш деталізованому вигляді по контрагентам ТОВ "АСНільсен Юкрейн", серед яких міститься у поданні про попередні висновки (т.V, а.с. 62-VI, а.с. 26).

Враховуючи, що обмін - це акт взаємодії між суб'єктами, при якому кожен із суб'єктів як віддає щось, так і отримує, торговельні мережі-відповідачі згідно з пунктом 1 резолютивної частини рішення Комітету від 29.04.2015 р. № 182-р: "разом з ТОВ "АСНільсен Юкрейн" здійснили узгоджені дії, основою яких був саме обмін інформацією".

Як зазначено у рішенні від 29.04.2015 р. №182-р: "обмін інформацією полягав у тому, що на постійній основі ТОВ "АСНільсен Юкрейн" отримувалася та опрацьовувалася інформація про поточну діяльність торгівельних мереж, а саме: кожного початку тижня мережі надсилають ТОВ "АСНільсен Юкрейн" інформацію про свою діяльність за попередній тиждень. Така інформація містить дані по кожному магазину, по кожній товарній позиції щодо обсягу та вартості продажів, кількості касових операцій. Наприкінці тижня надання інформації торгівельні мережі отримували від ТОВ "АСНільсен Юкрейн" інформацію про склад учасників дослідження, порівняння основних найважливіших для торгівлі показників діяльності (середній чек, продажі на метр квадратний, кількість трансакцій, їх зміни) за кожним з основних каналів та регіонів продажів. Також ТОВ "АСНільсен Юкрейн" щомісячно забезпечувало мережі інформацією з деталізацією по категоріям товарів та щорічною інформацію про прогнози та поради для учасників ринків роздрібної реалізації.

Тобто, діяльність торговельних мереж супроводжується постійним обміном за допомогою ТОВ "АСНільсен Юкрейн" інформацією, яка дозволяє:

- на щотижневій основі відслідковувати тенденції основних показників діяльності торговельних мереж (середній чек, продажі на метр квадратний) та коригувати свою цінову стратегію;

- на щомісячній основі відслідковувати та коригувати асортиментну політику та відносини з постачальниками;

- на щорічній основі планувати цілі своєї діяльності та способи їх досягнення."

При цьому аналіз зроблений Антимонопольним комітетом України та відображений у рішенні від 29.04.2015 р. №182-р показав, що рівень деталізації інформації, що є предметом обміну, та частота такого обміну у рази перевищує необхідний і достатній рівень для оцінки ситуації на ринку, і у той же час є необхідним для забезпечення дотримання учасниками картелю відповідної погодженої поведінки.

Також у рішенні Антимонопольного комітету від 29.04.2015 р. №182-р зазначено, що: "Задоволення попиту досягається діями торговельної мережі, які вимагають специфічних зусиль, пов'язаних з організацією роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчого асортименту, забезпечуючи їй значні обсяги товарообороту і, як результат, отримання істотних розмірів доходу.

Послуги з організації роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчого асортименту являють собою комплекс взаємопов'язаних дій торговельної мережі, основною метою яких є збільшення власної доходності внаслідок забезпечення якнайбільшої пропозиції товарів на ринку при постійному збільшенні їх різноманітності та асортименту, розміщення пропозиції із супутніх товарів (непродовольчого асортименту, ліків, книг і т. д.), різноманітних послуг, створення у покупця враження про можливість придбати в одному місці всі необхідні йому товари тих торгових марок, до яких він звик.

Торговельні мережі більш ефективно, ніж окрема точка продажу, можуть виконувати функції щодо раціоналізації процесу товарообігу, кращого задоволення зростаючих потреб населення (споживачів) та забезпечення для виробника (постачальника продукції) великого і надійного каналу постачання продукції кінцевому споживачеві. Діяльність торговельних мереж створює нову сферу обороту товару, що характеризується специфічним попитом, який може бути задоволений із застосуванням специфічних ресурсів. Зазначена сфера утворюється як результат організації торговельною мережею процесу роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчого асортименту.

Враховуючи увесь набір характеристик, притаманних торговельним мережам як каналу реалізації товарів, та які слугують визначальним фактором при виборі кінцевими споживачами місця придбання товарів широкого вжитку (у першу чергу - продовольчих товарів), послуги з організації роздрібної торгівлі у неспеціалізованих магазинах переважно продовольчого асортименту не є взаємозамінними із будь-якими іншими, які можуть надаватись суб'єктами роздрібної торгівлі різних типів організації та ведення торговельної діяльності.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про захист економічної конкуренції", товар це будь-який предмет господарського обороту, в тому числі продукція, роботи, послуги, документи, що підтверджують зобов'язання та права (зокрема, цінні папери).

Торговельні мережі відповідачі у справі, в тому числі і компанія Фуршет, надають своєму покупцю саме комплекс послуг, в основі яких лежить елемент організації торгівлі не конкретним товаром, а широким асортиментом товарів з абсолютно різним призначенням".

Комітетом під час розгляду справи було проаналізовано тенденції розвитку і структуру ринку послуг з організації роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчим асортиментом м. Києва, зокрема:

"Протягом 2006-2012 років відповідно до статистичної інформації в Україні зростали ціни на продукти харчування.

Відповідач зазначає, що аналіз факторів попиту та пропозиції, а також структури ринку, спростовує наявність об'єктивних причин для високих темпів продовольчої інфляції та зростання обсягів роздрібного товарообороту неспеціалізованої торгівлі продовольчими товарами у м. Києві за 2009 - 2012 роки.

Цінові тенденції, які спостерігаються на продовольчих ринках та насамперед ринку послуг з організації роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах з перевагою продовольчого асортименту міста Києва, свідчать про відсутність об'єктивних причин для стрімкого зростання цін на продовольчі товари, що були б неможливими за умови існування жорсткої конкурентної боротьби між учасниками ринку та вказують на її обмеження внаслідок існування суб'єктивних факторів (обставин).".

Комітетом було встановлено, що: "торговельні мережі безпосередньо мають вплив на вартість товару, що постачається до торговельних мереж через застосування необґрунтованих практик взаємодії, зокрема через можливість впливу на розмір ціни під час її зміни (прямо передбачено у договорах з постачальниками: "що у випадку запланованих змін діючих цін та асортименту постачальник зобов'язаний довести до відома покупця про такі зміни не пізніше, ніж за певну кількість днів"), а також практикою окремих торговельних мереж, що входять до кола відповідачів, щодо недопущення застосування більш низьких цін порівняно з цінами, що встановлюються іншим особам.

Відповідно до договорів ДП "Фуршет Центр" з постачальниками товарів, постачальник надає гарантії покупцю відповідно до того, що, зокрема, ціни на товари, які поставляються за договором поставки, не будуть перевищувати ціни на такі ж товари, що поставляються/продаються постачальником іншим суб'єктам господарювання (надалі за текстом договору - третя сторона), в тому числі створених за участю нерезидентів.".

Вказані обставини підтверджуються і наявними у матеріалах справи копіями договорів укладених ДП "Фуршет-Центр" з постачальниками, у яких зазначені положення відображені у п. 3.9.3 (т.Х, а.с. 116-118, 124-127, 131-134, 139-141).

Крім того у п. 8.8. зазначених Договорів (які є ідентичними за своїм змістом) встановлено відповідальність постачальника за невиконання вищезазначеного пункту договору, а саме: "У випадку виявлення покупцем фактів завищення цін на товар, що поставляється за цим договором, в порівнянні з цінами такої поставки третій стороні постачальник зобов'язаний відшкодувати покупцю різницю в сумі, на яку перевищені ціни на поставлений товар, та при наступних поставках привести їх у відповідність із цінами, за якими поставляється такий товар третій стороні".

Також, у рішенні від 29.04.2015 р. № 182-р, Антимонопольним комітетом зазначено, що: "Відповідно до інформації, наданої Національною асоціацією цукровиків України (лист від 30.05.2014 № 14-06-7/39), одним з основних проблемних моментів у відносинах на ринках є фактично нав'язування великими торговельними мережами шаблонів договорів поставки продукції, відхиляючи при цьому зауваження та пропозиції виробників (постачальників), у першу чергу в частині відповідальності. При цьому зазначається, що одним із головних наслідків цього стає невиконання або неналежне виконання торговельними мережами своїх договірних обов'язків у частині оплати поставленої продукції. Зазначене призводить до того, що виробники цукру не можуть безпосередньо працювати з торговельними мережами, й останні віддають перевагу співпраці з так званими трейдерами (посередниками), що значно впливає на цінову політику на відповідних ринках у бік зростання цін.

Аналіз договірних відносин компанії Фуршет з постачальниками показав, що оплата товарів здійснюється з відстрочкою. Строк оплати товарів коливається від 0 до 96 календарних днів з моменту приймання-передання товару та підписання накладної про його прийняття.

Така ситуація призводить до постійного існування у постачальників значних обсягів дебіторської заборгованості по зобов'язанням з торговельними мережами, що може призводити до постійного дефіциту обігових коштів у постачальників. У той же час у торговельних мереж виникає перед постачальниками кредитне зобов'язання по відповідним сумам на істотний період. Тобто, фактично відбувається безвідсоткове кредитування торговельних мереж з боку постачальників.".

Позивач зазначав про те, що дії компанії Фуршет та її конкурентів щодо взаємодії з постачальниками не можуть вважатися схожими, оскільки умови як договорів поставки, так і про надання супутніх (рекламних, маркетингових, мерчандайзингових тощо) послуг, укладених компанією Фуршет, повністю відрізняються від умов подібних договорів, укладених конкурентами компанії,

Проте колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що вказані твердження є некоректним, оскільки не спростовують висновків наведених у рішенні Комітету про застосування торговельними мережами схожих практик взаємодії з постачальниками. При цьому Комітет не заперечує, що зазначені практики у договірних відносинах можуть використовуватися у різних редакціях, що не змінює суті їх змісту.

Частиною 1 ст. 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" визначено підстави для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів АМК, а саме: неповне з'ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Відповідно до п. 1 ст. 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" порушенням законодавства про захист економічної конкуренції є анти конкурентні узгоджені дії.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про захист економічної конкуренції" узгодженими діями є укладення суб'єктами господарювання угод у будь-якій формі, прийняття об'єднаннями рішень у будь-якій формі, а також будь-яка інша погоджена конкурентна поведінка (діяльність, бездіяльність) суб'єктів господарювання.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції" встановлено, що антиконкурентними узгодженими діями вважається також вчинення суб'єктами господарювання схожих дій (бездіяльності) на ринку товару, які призвели чи можуть призвести до недопущення, усунення чи обмеження конкуренції у разі, якщо аналіз ситуації на ринку товару спростовує наявність об'єктивних причин для вчинення таких дій (бездіяльності).

Отже, оскільки у рішенні Антимонопольного комітету України № 182-р деталізовано наведено та проаналізовано всі обставини справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що дії позивачів, є порушенням законодавства про захист економічної конкуренції, яке передбачене пунктом 1 статті 50 та частиною третьою статті 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді антиконкурентних узгоджених дій.

Щодо нарахованого АМК України та накладеного на позивача штрафу, слід зазначити наступне.

Частиною 1 ст. 52 Закону України "Про захист економічної конкуренції" передбачено, що органи Антимонопольного комітету України накладають штрафи на об'єднання, суб'єктів господарювання: юридичних осіб; фізичних осіб; групу суб'єктів господарювання - юридичних та/або фізичних осіб, що відповідно до статті 1 цього Закону визнається суб'єктом господарювання, у випадках, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За порушення, передбачене, зокрема пунктом 1 статті 50 цього Закону Закону України "Про захист економічної конкуренції", накладаються штрафи у розмірі до десяти відсотків доходу (виручки) суб'єкта господарювання від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за останній звітний рік, що передував року, в якому накладається штраф.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що відповідачем дотримано вимог Закону України "Про захист економічної конкуренції", Правил розгляду справ, які затверджено розпорядженням Антимонопольного комітету України від 19.04.1994 р. № 5, у зв'язку з чим всебічно, повно і об'єктивно розглянуто обставини справи № 242-26.13/150-12 в частині порушень ПрАТ "Фуршет" та ДП "Фуршет-Центр" Закону України "Про захист економічної конкуренції" та накладення за такі порушення штрафу, досліджено подані документи, а викладені в Рішенні № 182-р від 29.04.2015 р. Антимонопольного комітету України висновки в цій частині відповідають фактичним обставинам справи № 242-26.13/150-12, нормам матеріального права, є законними та обґрунтованими.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

У відповідності з пунктом 4 частини третьої статті 129 Конституції України та статтею 33 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Виходячи з вищевикладеного колегія суддів зазначає, що апелянт не надав суду достатніх доказів в розумінні статті 33, 34 ГПК України, які підтверджували наявність підстав для визнання недійсним рішення № 182-р у розумінні статті 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" та які б могли стати підставою для задоволення апеляційної скарги.

Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду стосовно встановлених обставин і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

З огляду на вищевикладене колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що місцевий господарський суд виконавши всі вимоги процесуального закону і всебічно перевіривши обставини, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, в рішенні Господарського суду міста Києва повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами дослідженими в судовому засіданні.

Рішення Господарського суду міста Києва від 18 листопада 2015 року у справі №910/18781/15 підлягає залишенню без змін.

Апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства "Фуршет" та Дочірнього підприємства "Фуршет-Центр" на рішення Господарського суду міста Києва від 18 листопада 2015 року у справі №910/18781/15 задоволенню не підлягає.

Судові витрати, згідно до ст. 49 ГПК України покласти на апелянта.

Керуючись ст.ст. 49, 99, 101, п. 1 ч.1 ст. 103, ст.ст. 105 ГПК, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Фуршет" та Дочірнього підприємства "Фуршет-Центр" та Дочірнього підприємства на рішення Господарського суду міста Києва від 18 листопада 2015 року у справі №910/18781/15 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 18 листопада 2015 року у справі №910/18781/15 залишити без змін.

3. Справу №910/18781/15 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова апеляційного господарського суду набирає законної сили з дня її прийняття. Постанову Київського апеляційного господарського суду може бути оскаржено протягом 20 днів до Вищого господарського суду України у порядку, передбаченому ст. 109 ГПК України.

Головуючий суддя М.Г. Чорногуз

Судді С.Г. Рудченко

О.В. Агрикова