ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ ОСОБА_1

"26" травня 2016 р. Справа № 911/1726/16

Суддя Христенко О.О., розглянувши позовні матеріали

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області (01032, м. Київ, вул. C. Петлюри, 15, )

до ОСОБА_2 (09730, Київська область, Богуславський район, с. Хохтів, вул. Набережна, 5, ідентифікаційний код НОМЕР_1)

про розірвання договору купівлі-продажу, повернення майна та стягнення штрафу

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду Київської області надійшла позовна заява Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області до ОСОБА_2 про розірвання договору купівлі-продажу № 6-НБ-ЗД від 22.03.2006 укладений між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській області та ОСОБА_2, витребовування у ОСОБА_2 обєкта незавершеного будівництва «Пожежне депо», розташоване на земельній ділянці площею 1,0 га, що знаходиться за адресою: Київська область, м. Богуслав, вул. Окружна, 4 та передання його Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Київській області шляхом підписання акту приймання-передачі та стягнення з ОСОБА_2 штрафу у розмірі 17000,00 грн. на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області. Крім того, позивач просить суд звільнити його від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо до позовної заяви не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Спеціальним законом, що регулює зазначені питання, є Закон України «Про судовий збір», статтею 2 якого визначено, що платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду, тобто позивачі. Відповідно до частини 1 ст. 3 вказаного закону, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За таких обставин, в даному випадку обовязок сплати судового збору законом покладено на позивача Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській області.

Судовий збір сплачується до територіальних органів Державної казначейської служби України; платники судового збору у платіжних документах на перерахування судового збору повинні в рядку «одержувач» зазначити найменування територіального органу казначейської служби за місцем знаходження господарського суду, який розглядає справу. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Оригінал платіжного доручення має бути доданий до позовної заяви.

Проте, як вбачається з матеріалів позовної заяви, в порушення вищезазначених вимог, позивачем до позову доказів сплати судового збору не додано.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може за своєю ініціативою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до позиції Пленуму Вищого господарського суду України, викладеної в пункті 3.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013р. № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України», клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Позивачем не подано належних та допустимих доказів на підтвердження існування обставин, які б обєктивно свідчили про неможливість позивачу виконати вимоги закону та сплатити судовий збір у встановленому законом порядку та розмірі.

При цьому судом враховується, що відповідно до п. 2 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 № 484-VIII Кабінет Міністрів України зобовязано забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до вищевикладеного, враховуючи конституційний принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції України), суд робить висновок про те, що клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору задоволенню не підлягає, позивачем не подано належних та допустимих доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, що є підставою для повернення позовної заяви без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 63 ГПК України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись п. 4 ч. 1 ст. 63, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору за подання даної позовної заяви залишити без задоволення.

Позовну заяву № 16-03-2055 від 17.05.2016 Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області разом з доданими до неї документами (всього на 46 аркушах) повернути заявнику без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Суддя О.О. Христенко