УХВАЛА

18.05.2016Справа № 910/4749/16

За позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі

1) Міністерства культури України,

2) Київської міської ради,

3) Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)

до 1) Малого приватного підприємства "АКВАДОН"

2) Комунального підприємства "Дирекція реставраційно-відновлювальних робіт"

третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві

про визнання недійною додаткової угоди та повернення майна

суддя Пукшин Л.Г.

Представники:

від прокуратури Вакулюк Д.С. - представник за посвідченням від 03.02.16
від позивача-1 від позивача-2 від позивача-3 від відповідача-1 від відповідача-2 від третьої особиОлексієнко В.М. - представник за довіреністю № 1435/11/13-16 від 29.04.16 Друцька О.Г. - представник за довіреністю № 225-КМГ-874 від 21.03.16 Друцька О.Г. - представник за довіреністю № 062/01/10-4 від 04.01.16 не з'явились Громницький С.П. - представник за довіреністю № 068/01-19 від 14.03.16 Косинська О.М. - представник за довіреністю №40-712-10/6066 від 06.07.15
БСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляд Господарського суду міста Києва передані позовні вимоги Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі: 1) Міністерства культури України, 2) Київської міської ради, 3) Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) до Малого приватного підприємства "АКВАДОН" та Комунального підприємства "Дирекція реставраційно-відновлювальних робіт" про визнання недійною додаткової угоди та повернення майна.

В обґрунтування позовних вимог прокуратура зазначає, що Додаткова угода № 3 до інвестиційного договору № 9 від 07.04.2006 про реконструкцію нежитлового будинку з надбудовою та прибудовою по вул. П. Сагайдачного, 20/2 (садиба) в місті Києві, укладена 25.12.2008 між Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), Малим приватним підприємством "АКВАДОН" та Комунальним підприємством "Дирекція реставраційно-відновлювальних робіт" до інвестиційного договору № 9 від 07.04.2006 суперечить вимогам приватизаційного законодавства, законодавства про охорону культурної спадщини та порядку проведення інвестиційних конкурсів для будівництва, реконструкції нежитлових будинків, встановленого Київрадою, а підстава її укладення - рішення Київради від 28.08.2008 № 95/95 є незаконними та визнано недійсним в судовому порядку. Враховуючи викладене, Прокуратура міста Києва відповідно до ст. 215, 216 ЦК України просить визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 25.12.2008 та повернути спірне нерухоме майно Департаменту комунальної власності м. Києва.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 21.03.2016 порушено провадження у справі № 910/4749/16 за вказаною позовною заявою та призначено розгляд справи в судовому засіданні 13.04.2016.

Даною ухвалою, на підставі ст. 27 ГПК України, суд залучив до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 13.04.2016 суд в порядку ст. 77 ГПК України відклав розгляд справи на 18.05.2016.

17.05.2016 через загальний відділ діловодства господарського суду надійшли письмові пояснення третьої особи та клопотання про заміну Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, яке обґрунтоване наступним.

Відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 10.10.2014 № 272 «Щодо діяльності деяких підрозділів Державної архітектурно-будівельної інспекції», Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві забезпечує здійснення функцій та повноважень територіального орану, утвореного як структурний підрозділ апарату Держархбудінспекції, покладених на нього Положенням про Департамент архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, затвердженого наказом № 225 від 01.10.2014 на території міста Києва з 10.10.2014.

Таким чином, Департамент - територіальний орган утворений як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України, з 10.10.2014 бере участь в реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду на території міста Києва.

У судове засідання, призначене на 18.05.2016, з'явились прокурор, представники позивачів, відповідача-2 та третьої особи.

Відповідач-2 в судове засідання явку уповноваженого представника не забезпечив, про поважні причини неявки суд не повідомив, обґрунтованих клопотань щодо своєї неявки не направляв, хоча про дату, час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.

У судовому засіданні представник прокуратури надав через канцелярію суду письмові пояснення для долучення до матеріалів справи та підтримав подану 18.03.2016 заяву про вжиття заходів забезпечення позову, на підставі якої прокурор просить суд накласти арешт на нежитловий будинок площею 1979,80 кв. м. по вулиці Петра Сагайдачного, 20/2 (літ А) та нежитловий будинок площею 500,80 кв. м. по вул. П. Сагайдачного, 20/2 (літ. Б) загальною вартістю 15 159 840 грн.

Представник Київської міської ради та Департаменту комунальної власності заяву прокуратури підтримала та просила задовольнити, інші учасники судового процесу зазначили на розсуд суду.

Відповідно до ст. 66 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою сторони, прокурора чи його заступника, який подав позов, або з своєї ініціативи має право вжити передбачених статтею 67 цього Кодексу заходів до забезпечення позову. Забезпечення позову допускається в будь-якій стадії провадження у справі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення господарського суду.

Як зазначено в постанові Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 р. № 16 "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову", у вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 33 ГПК, обов'язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Між тим, як вбачається із заяви прокуратури про вжиття заходів до забезпечення позову, остання не містить обґрунтованих доводів чи припущень щодо реальних, існуючих обставин, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, так само як і не містить документального обґрунтування, наявності фактичних обставин, які свідчать про загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Таким чином, припущення прокуратури про неможливість виконання прийнятого в подальшому судового рішення, в разі його задоволення, не підтверджується жодними належними та допустимими доказами, а тому заява про вжиття заходів забезпечення позову є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

У судовому засіданні представник третьої особи підтримала подане через канцелярію суду клопотання про заміну Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Відповідно до ст. 25 Господарського процесуального кодексу України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення діяльності суб'єкта господарювання шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, господарський суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про необхідність заміни третьої особи - Інспекції державного архітектурно-будівельну контролю у місті Києві на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

У судовому засіданні суд заслухав прокурора та представників позивачів, які підтримали позовні вимоги, надали пояснення по суті спору та заперечення щодо заяви про застосування строків позовної давності, поданої відповідачем-1.

Представник відповідача-2 надав усні пояснення по суті спору та зобов'язався подати додаткові докази по справі.

Представник третьої особи повідомила про відсутність документів Держархбудінспекцією, які б надавали право на виконання будівельних робіт та прийняття об'єкта в експлуатацію.

У судовому засіданні представник позивача-2 подав письмове клопотання про продовження строків розгляду спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Господарського процесуального кодексу України спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви.

Згідно з ч. 3 ст. 69 Господарського процесуального кодексу України у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору.

Враховуючи вказані обставини, суд, відповідно до ст. 69 Господарського процесуального кодексу України, вважає за доцільне задовольнити клопотання позивача-2, та продовжити процесуальний строк розгляду спору у справі № 910/4749/16.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України господарський суд відкладає розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному судовому засіданні, зокрема, у разі нез'явлення в судове засідання представників сторін, неподання витребуваних доказів, необхідності витребування нових доказів.

У зв'язку з неявкою представника відповідача-1 та необхідністю отримання додаткових доказів від відповідача-2, спір не може бути розглянутий у даному судовому засіданні, а тому розгляд справи підлягає відкладенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 25, 66, 69, 77, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Прокуратурі міста Києва в задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

2. Здійснити заміну третьої особи - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

3. Продовжити строк розгляду спору у справі № 910/4749/16 на 15 днів.

4. Відкласти розгляд справи на 25.05.16 о 14:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва у залі судових засідань № 22, корпус Б.

5. Викликати для участі у засіданні повноважних представників сторін. Явку повноважних представників визнати обов'язковою.

6. Зобов'язати Сторін (повторно) виконати вимоги ухвали про порушення провадження у справі від 21.03.2016.

7. За відсутності витребуваних доказів надати суду обґрунтовані письмові пояснення з приводу неможливості їх надання.

8. Попередити відповідачів, що у випадку неподання відзиву на позовну заяву та витребуваних судом документів справа буде розглянута за наявними в ній матеріалами відповідно до ст. 75 ГПК України.

Попередити сторони про передбачену п. 5 ст. 83 ГПК України відповідальність за невиконання вимог ухвали суду, а позивача - про передбачені п. 5 ч. 1 ст. 81 ГПК України правові наслідки.

Витребувані даною ухвалою суду документи подати до суду завчасно у строк до 25.05.2016 з супровідним листом через канцелярію суду або надіслати поштою.

Суддя Л.Г. Пукшин