РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2016Справа №910/2800/16
За позовом Приватного товариства "Столичний Сервіс"

до 1) Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

2) Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради

про витребування майна з чужого незаконного володіння та стягнення 8000,00 грн.

Суддя Усатенко І.В.

Представники сторін:

Від позивача: Яровенко А.М. (за дов.)

Від відповідача 1: Куценко О.В. (за дов.)

Від відповідача 2: не з'явились

На підставі ст. 85 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні 16.05.2016 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулось з позовом Приватне підприємство "Столичний Сервіс" до Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради про витребування майна з чужого незаконного володіння та стягнення 8000,00 грн. збитків.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на незаконні дії відповідачів по демонтажу малої архітектурної форми без надання позивачу здійснити демонтаж самостійно та завдання ПП "Столичний Сервіс" збитків у вигляді вартості пайового внеску та недоотриманого прибутку.

Ухвалою суду від 22.02.2016 порушено провадження у справі № 910/2800/16, розгляд останньої призначено на 16.03.2016.

Через загальний відділ діловодства Господарського суду м. Києва відповідач 2 подав відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує. Позивач був належним чином повідомлений про анулювання договору пайової участі з ПП "Столичний Сервіс", в зв'язку з проведенням торгівлі алкоголями напоями після 23-00.

В судовому засіданні відповідач 1 подав відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечував та просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Свої заперечення відповідач 1 обгрунтовує тим, що демонтаж малої архітектурної форми був здійснений в зв'язку з невиконанням позивачем вимог припису, а для повернення майна необхідно відшкодувати вартість демонтажу та відновлення благоустрою. Безпідставним є визначення у якості збитків вартість ліцензії не торгівлю алкогольними напоями, оскільки, демонтаж тимчасової споруди не позбавляє позивача права користуватись ліцензією. Майно позивача не знищено, а лише демонтоване, а тому в будь-який час може бути йому повернено в порядку, передбаченому законодавством.

Ухвалою суду від 16.03.2016 розгляд справи відкладено на 04.04.2016.

Через загальний відділ діловодства Господарського суду м. Києва 04.04.2016 відповідач 1 подав клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 04.04.2016 розгляд справи відкладено на 18.04.2016.

Ухвалою суду від 18.04.2016 продовжено строки вирішення спору та відкладено розгляд справи на 27.04.2016.

Через загальний відділ діловодства Господарського суду м. Києва 21.04.2016 відповідач 1 подав додаткові пояснення.

Розгляд справи відкладено на 16.05.2016.

В судове засідання 16.05.2016 представник відповідача 2 не з'явився, про дату та час судового розгляду був повідомлений належним чином.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

На виконання договору № 30/06-06 від 30.06.2006 СПД ОСОБА_3 був виготовлений торговий павільйон розміром 6700*3000 та прийнятий замовником за актом приймання здачі робіт 04.08.2006. Вартість павільйону була сплачена у повному розмірі - 30300,00 грн., що підтверджується квитанціями до прибуткового касового ордера № 169 на суму 15000,00 грн., № 179 на суму 15300,00 грн.

Згідно договору купівлі-продажу торгівельного павільйону № 1 від 04.08.2006 фізична особа-підприємець ОСОБА_3 продав торгівельний павільйон (належний продавцю на підставі договору № 30/06-06 від 30.06.2006) ПП "Столичний Сервіс". Розрахунок за вказаний товар був здійснений до підписання договору у розмірі 30300,00 грн.

Згідно листа від 24.04.2006 № 630 "Про погодження надання висновку щодо можливості передачі в оренду земельної ділянки для встановлення кіоску по продажу продовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_1" остаточне рішення щодо розміщення торгівельної точки буде прийнято після розробки та погодження проектної документації у встановленому порядку, в тому числі з санепідемслужбою. Листом від 10.07.2006 № 14/787 Подільським районним управлінням ГУ МНС України у м. Києві погоджено отримання дозволів на розміщення об'єкту торгівлі фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3

Позивач надав до матеріалів справи лист Головного управління містобудування та архітектури від 17.08.2011 № 1808/0/222-11, в якому зазначено про можливість розміщення тимчасової споруди за адресою: АДРЕСА_1 Необхідно розробити паспорт прив'язки тимчасової споруди встановленого зразка та подати його до головного управління, а також привести фасад ТС до зовнішнього вигляду, визначеного у паспорті прив'язки. Долучено фото тимчасової споруди та прив'язка до місцевості.

Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 погоджено режим роботи павільйону "ІНФОРМАЦІЯ_1" з 8:00 до 22:00, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1

Згідно довідки серія ГС№1411 від 24.04.2013 про функціональне призначення тимчасової споруди, що є додатком до договору про сплату пайової участі від 05.04.2013 № 50555-61-01/1411, виданої ПП "Столичний Сервіс". Відомості щодо тимчасової споруди: функціональне призначення продаж інших продовольчих товарів з тютюновими виробами, пивом, місце розташування: АДРЕСА_1, площа 20,0 кв. м, режим роботи з 08-00 до 20-00.

До матеріалів справи надано ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями серія НОМЕР_1 від 24.07.2015, видано фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 зі строком дії з 01.07.2015 до 30.06.2016. На ліцензії містяться відмітки про поточне внесення сплати за ліцензію: за період з 01.07.2015 по 31.12.2015 на суму 4000,00 грн. Також позивач подав довідку про недоотриманий прибуток у розмірі 400,00 грн. від 06.11.2015.

Між ПП "Столичний Сервіс" (сторона 1) та Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (сторона 2) укладено договір № 02332-15/3 щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою від 18.08.2015 відповідно до якого, сторона 1 зобов'язується оплатити пайову участь в утриманні об'єкта благоустрою (місце розташування: АДРЕСА_1) на території якого розташована тимчасова споруда (павільйон, площею 20 кв.м), функціональне призначення якого продаж тютюнових та алкогольних виробів, власником якої є сторона 1. Сторони погодились, що замовник сплачує пайову участь в утриманні об'єкта благоустрою у розмірі 3858,00 грн. за три місяці (п. 1.1, 1.2 договору).

Згідно квитанції № ПН636 від 10.09.2015 позивачем був сплачений пайовий внесок за договором у розмірі 3858,00 грн.

Цей договір набирає чинності з дати його укладання та діє до 17.11.2015. Чинність договору припиняється у разі: невиконання сторонами умов цього договору; за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом; за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом; в інших випадках, передбачених законодавством України; відповідно до положень, визначених у рішенні Київської міської ради. (п. 6.1, 7.2 договору).

Додатком до вказаного договору пайової участі є інформаційний талон серія НОМЕР_2 дійсний до 17.11.2015.

Відповідно до ч. 4 ст. 15, 21, 36 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" від 06.09.2005 N 2807-IV власник тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення, розташованої на території об'єкта благоустрою державної та комунальної власності, зобов'язаний забезпечити належне утримання прилеглої до тимчасової споруди території або може брати пайову участь в утриманні цього об'єкта благоустрою на умовах договору, укладеного із підприємством або балансоутримувачем. Типовий договір щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства. Розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до цього Закону за рішенням власника об'єкта благоустрою з дотриманням вимог законодавства, державних стандартів, норм і правил. Фінансування заходів з благоустрою населених пунктів, утримання та ремонт об'єктів благоустрою здійснюється за рахунок коштів їх власників або користувачів, якщо це передбачено умовами відповідних договорів, а також за рахунок пайових внесків власників тимчасових споруд, розміщених на території об'єкта благоустрою, інших передбачених законом джерел фінансування.

Відповідно до п. 2.3, 2.4 Рішення Київської міської ради від 24 лютого 2011 року N 56/5443 " Про затвердження Порядку визначення обсягів пайової участі (внеску) власників тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власників (користувачів) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства в утриманні об'єктів благоустрою м. Києва та внесення змін до деяких рішень Київської міської ради" зі змінами та доповненнями, (далі - Рішення № 56/5443) у разі встановлення (розміщення) ТС на об'єктах благоустрою, розташованих на земельних ділянках комунальної власності територіальної громади міста Києва, власник ТС укладає договір щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою. Пайову участь (внесок) в утриманні об'єктів благоустрою сплачують суб'єкти господарювання, які є власниками ТС, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власниками (користувачами) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства.

Згідно п. 1.2 Рішення № 56/5443 пайова участь (внесок) власників ТС, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власників (користувачів) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства в утриманні об'єктів благоустрою міста Києва (далі - Пайова участь (внесок) в утриманні об'єктів благоустрою) - внесок на фінансування заходів з благоустрою міста Києва (утримання, ремонт та будівництво об'єктів благоустрою), який сплачують до бюджету міста Києва власники ТС, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власники (користувачі) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства у грошовому виразі (гривнях) без ПДВ. Інформаційний талон - документ, що підтверджує факт сплати пайової участі, який виготовляється на бланку, що має елементи захисту та містить: серію, номер, дату видачі, термін дії, повне найменування та місцезнаходження юридичної особи або П. І. Б. та місце проживання фізичної особи - підприємця, тип об'єкта, функціональне призначення об'єкта, місце розташування об'єкта, площу об'єкта, спеціальний код, режим роботи, інформацію про паспорт прив'язки ТС (у разі оформлення) тощо.

Відповідно до п. 2.10 Рішення № 56/5443 після зарахування на рахунок Державної казначейської служби України 100 % відповідної суми пайової участі за договором щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою Департамент протягом одного робочого дня оформлює інформаційний талон у вигляді додатка до договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою та передає його до відділу (центру) надання адміністративних послуг апарату відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Відділ (центр) надання адміністративних послуг апарату відповідної районної в місті Києві державної адміністрації передає суб'єкту господарювання інформаційний талон разом з примірником підписаного у встановленому порядку сторонами договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою.

Інформаційний талон про сплату пайової участі має бути розміщений на вітрині фронтальної частини ТС або на лобовому склі (фасаді) засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі чи на вході до закладу ресторанного господарства з забезпеченням зчитування спеціального коду інформаційного талона про сплату пайової участі.

Судом встановлено факт підписання між позивачем та відповідачем 2 договору пайової участі, сплата позивачем пайового внеску та надання позивачу інформаційного талону.

29.09.2015 КП "Київблагоустрій" повідомило Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про те, що за результатами перевірки правомірності розміщення тимчасової споруди ПП "Столичний Сервіс" за адресою: АДРЕСА_1, встановлено неправомірний продаж ПП "Столичний Сервіс" алкогольних напоїв після 23:00. В зв'язку з цим висловлено прохання розірвати договір про сплату пайової участі, укладений з ПП "Столичний Сервіс" та анулювати інформаційний талон НОМЕР_2. Про прийняте рушення повідомити КП "Київблагоустрій".

Відповідачем 2 до матеріалів справи надано лист департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 23.10.2015 № 14559/0/16-2/27-15, про припинення дії договору № 02332-15/2 пайової участі та функціонування тимчасової споруди на АДРЕСА_1.

Протоколом № 26 від 22.10.2015 засідання Комісії з питань розміщення тимчасових споруд торгівельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торгівельної мережі, майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства встановлено, що враховуючи інформацію КП "Київблагоустрій" оформлено рішення щодо анулювання договору пайової участі та інформаційного талону за № 02332-14, в зв'язку провадження ПП "Столичний Сервіс" продажу алкогольних виробів після 23:00 у тимчасовій споруді на АДРЕСА_1.

Листом від 26.10.2015 № 055-9416 КП "Київблагоустрій" повідомлено про прийняття рішення, яким припинено договір пайової участі № 02332-15/3.

Згідно п. 9. Рішення Київської міської ради " Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 24 лютого 2011 року N 56/5443 "Про затвердження Порядку визначення обсягів пайової участі (внеску) власників тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі в утриманні об'єктів благоустрою м. Києва та внесення змін до деяких рішень Київської міської ради" та деяких рішень Київської міської ради" від 4 вересня 2014 року N 62/62 визначено, що тимчасові споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності здійснюють продаж товарів (надання послуг) з 6-ї години до 23-ї години (крім тимчасових споруд з функціональним призначенням продаж друкованих ЗМІ, продуктів харчування, квітів, непродовольчих груп товарів, заклади швидкого харчування, громадські вбиральні, шиномонтаж, туристичні інформаційні центри).

Відповідно до п. 2.12. Рішення №56/5443 підставами для припинення дії договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою до закінчення терміну його дії є: недотримання суб'єктом господарювання істотних умов договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою. У разі розірвання договору щодо пайової участі в утриманні об'єкта благоустрою із зазначених підстав (крім неможливості надання альтернативного місця розміщення об'єкта при зміні містобудівної ситуації, державних будівельних норм, зміні у розташуванні інженерних мереж, що унеможливлює розташування об'єкта у певному місці) кошти, сплачені суб'єктом господарювання відповідно до умов цього договору, не повертаються.

Судом встановлено, що своїм рішенням від 22.10.2015 22.10.2015 Комісія з питань розміщення тимчасових споруд торгівельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібно роздрібної торгівельної мережі, майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства анулювала дію договору пайової участі та інформаційного талону за № 02332-14, в зв'язку з чим у позивача відсутні підстави для розміщення його тимчасової споруди у м. Києві по АДРЕСА_1, а сума сплаченого ним пайового внеску не підлягає поверненню.

Згідно п. 2.19 Рішення № 56/5443 контроль за дотриманням законодавства України щодо утримання об'єктів благоустрою, на яких розміщені ТС, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства здійснюється Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та відповідною районною в місті Києві державною адміністрацією.

Провідним інспектором Дубовик О.О. було винесено припис № 1513834 від 22.10.2015, яким встановлено порушення п. 15.3.5 Правил благоустрою по АДРЕСА_1 ПП "Столичний Сервіс", зобов'язано надати проектно-дозвільну документацію на розміщення тимчасової споруди, в разі не виконання попереджено про вжиття заходів згідно чинного законодавства. У разі відсутності проектно-дозвільної документації зобов'язано самостійно демонтувати тимчасову споруду та відновити благоустрій. Як зазначено в приписі відповідальний позивача відмовився від підпису щодо отримання припису.

Дорученням № 396/10-15 від 23.10.2015 Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) доручено КП "Київблагоустрій" вжити заходи шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою, в разі відсутності проектно-дозвільної документації на розміщення павільйону по АДРЕСА_1.

23.10.2015 згідно акту проведення демонтажу КП "Київблагоустрій" на підставі припису № 1513834 від 22.10.2015, доручення ДМБЗПС №336/10-15 було проведено демонтаж павільйону по АДРЕСА_1. Акт підписаний начальником відділу та виконробом. Згідно опису майна до акту демонтажу, павільйон ПП "Столичний Сервіс" металевий, розміром 3,5*6,6 м. у незадовільному технічному стані у кількості 1 штука, що знаходився по АДРЕСА_1 був переданий на майданчик тимчасового складування та зберігання безхазяйного майна КП "Київблагоустрій".

До матеріалів справи додано лист від 21.01.2006 № 6284-09 (на № 2323 від 15.12.2015), в якому надано перелік суб'єктів господарювання з адресами розміщення кіосків по продажу продовольчих товарів першої необхідності, зокрема - ПП "Столичний Сервіс", АДРЕСА_1.

Позивач долучив до матеріалів справи заяву про повернення МАФ, демонтованого 23.10.2015 за адресою: АДРЕСА_1

Позивач просить витребувати у Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) малу архітектурну форму, яка належить Приватному підприємству "Столичний Сервіс" та яку демонтовано 23.10.2015 за адресою АДРЕСА_1 та передати ПП "Столичний Сервіс".

Спеціальним законом, який визначає правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів і спрямований на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини є Закон України «Про благоустрій населених пунктів».

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» заходи з благоустрою населених пунктів - роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об'єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання.

Згідно зі ст. 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить, зокрема, затвердження правил благоустрою територій населених пунктів.

Згідно зі статтею 21 вказаного Закону розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до цього Закону за рішенням власника об'єкта благоустрою з дотриманням вимог законодавства, державних стандартів, норм і правил.

Згідно ст. 34 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» правила благоустрою території населеного пункту - нормативно-правовий акт, яким установлюються вимоги щодо благоустрою території населеного пункту. Правила розробляються на підставі типових правил благоустрою території населеного пункту для всіх сіл, селищ, міст і затверджуються відповідними органами місцевого самоврядування. Правила включають, зокрема, порядок здійснення благоустрою та утримання територій об'єктів благоустрою; порядок розміщення малих архітектурних форм; порядок здійснення самоврядного контролю у сфері благоустрою населених пунктів.

25.12.2008р. Київською міською радою було прийнято рішення №1051/1051, «Про Правила благоустрою міста Києва», яким затверджено Правила благоустрою міста Києва. Цим рішенням Київрада надала повноваження Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) щодо виконання функцій Інспекції з благоустрою міста Києва.

Згідно з п.п. 19.1.1. п. 19.1. Правил благоустрою міста Києва контроль за станом благоустрою міста, а також контроль за дотриманням та здійсненням заходів, спрямованих на виконання вимог Закону України "Про благоустрій населених пунктів", цих Правил здійснюється Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який виконує функції інспекції з питань благоустрою в м. Києві, та управліннями (відділами) контролю за благоустроєм виконавчих органів районних у м. Києві рад (районних у м. Києві державних адміністрацій), а також Головним управлінням МВС України в м. Києві, іншими структурними підрозділами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в межах наданих повноважень, комунальними підприємствами, установами та організаціями, які несуть відповідальність за належне утримання об'єктів благоустрою.

В підпункті 19.2.1. п. 19.2. Правил благоустрою міста Києва вказано, що уповноважені працівники Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) мають право залучати спеціалістів структурних підрозділів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), комунальних підприємств, установ та організацій, об'єднань громадян (за погодженням з їхніми керівниками) для розгляду питань у сфері благоустрою території міста, вносити приписи з вимогою усунення порушень Закону України "Про благоустрій населених пунктів" і цих Правил, складати протоколи про адміністративні правопорушення за статтею 152 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Уповноважені працівники районних управлінь (відділів) контролю за благоустроєм виконавчих органів районних у м. Києві рад (районних у м. Києві державних адміністрацій) мають право вносити приписи з вимогою усунення порушень Закону України "Про благоустрій населених пунктів" і цих Правил, складати протоколи про адміністративні правопорушення за статтею 152 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вимог підпункту 19.2.1. п.19.2. провідним інспектором відповідача був винесений припис № 1513834 від 22.10.2015.

Згідно з підпунктом 20.2.1. п. 20.1. Правил благоустрою міста Києва, якщо під час перевірки виявлені причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою, посадова особа контролюючого органу зобов'язана скласти та видати офіційний документ - припис, який є обов'язковим для виконання в термін до трьох діб особами, які є відповідальними за утримання об'єктів благоустрою.

Відповідно до підпункту 20.2.11. п. 20.2. Правил благоустрою міста Києва у разі виявлення уповноваженими особами Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, КП "Київблагоустрій" самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, в т. ч. тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив'язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, самовільно розміщених (встановлених) об'єктів сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі (на розміщення яких відсутні оформлені в установленому порядку документи), елементів об'єктів благоустрою, їх власникам (користувачам або особам, які здійснили розміщення (встановлення)), вноситься припис з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, демонтажу (переміщення) об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, елементу об'єкта благоустрою, із зазначенням строку демонтажу (переміщення) відповідно до підпункту 13.3.1 пункту 13.3 розділу XIII цих Правил.

В підпункті 13.3.1. п. 13.3. Правил благоустрою міста Києва зазначено, що у разі виявлення самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, в т. ч. тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив'язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, самовільно розміщених (встановлених) засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі (автомагазини, автокафе, автокав'ярні, авторозвозки, автоцистерни, лавки-автопричепи, візки, спеціальне технологічне обладнання (низькотемпературні лотки-прилавки) тощо) (далі - засоби пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі), об'єктів сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі (на розміщення яких відсутні оформлені в установленому порядку документи) уповноважені особи Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київблагоустрій" (далі - КП "Київблагоустрій) вносять припис його власнику (користувачу або особі, яка здійснила розміщення (встановлення)) з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, демонтажу (переміщення) засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі із зазначенням строку демонтажу (переміщення) відповідно до абзаців другого і третього цього підпункту. Протягом зазначеного у приписі строку власник (користувач або особа, яка здійснила розміщення (встановлення)) зобов'язаний за власний рахунок здійснити демонтаж самовільно розміщеної (встановленої) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, демонтаж (переміщення) засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі та провести відновлення порушеного благоустрою на місці їх розміщення (встановлення).

Відповідно до п. 13.2.4 Правил всі малі архітектурні форми та тимчасові споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності розміщуються з дотриманням вимог будівельних, санітарно-гігієнічних норм, а також містобудівних обмежень, вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та раціонального використання територій, охорони історико-культурної спадщини, земельно-господарського устрою, комплексної схеми тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, рішень Київської міської ради, розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Згідно з підпунктом 13.3.3. п. 13.3. Правил благоустрою міста Києва рішення про демонтаж самовільно розміщеної (встановленої) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі приймається Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), районними в місті Києві державними адміністраціями, Департаментом промисловості та розвитку підприємництва (щодо об'єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі).

Отже доручення видане Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) 23.10.2015 за № 396/10-15 є формою заходів спливу щодо впорядкування об»єктів благоустрою міста.

Відповідно до Положення про Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням Київської міської ради від 27.01.2011р. №94, зі змінами відповідно до розпорядження Київської міської державної адміністрації від 12.12.2012р. №1205, до повноважень Департаменту належить, зокрема, здійснення контрою за станом благоустрою міста, а також контролю за дотриманням та здійсненням заходів, спрямованих на виконання Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Правил благоустрою міста Києва.

Відповідно до покладених на нього завдань Департамент вживає заходів щодо впорядкування об'єктів благоустрою міста від безхазяйного майна, самовільно розміщених об'єктів та споруд, покинутих будівельних матеріалів і конструкцій, транспортних засобів, механізмів тощо; виявляє тимчасові споруди, що розміщені без відповідної документації, та застосовує заходи впливу до власників відповідно до законодавства України та Правил благоустрою міста Києва.

В пункті 5.10. Положення визначено, що Департамент відповідно до покладених на нього завдань здійснює у встановленому порядку демонтаж та очищення території міста від безхазяйного майна, самовільно розміщених тимчасових споруд та елементів благоустрою, рекламних носіїв, покинутих будівельних матеріалів і конструкцій, транспортних засобів тощо.

За п. 6 Положення Департамент має право, в тому числі, здійснювати у встановленому порядку демонтаж та очищення території міста від безхазяйного майна, самовільно розміщених тимчасових споруд та елементів благоустрою рекламних носіїв, покинутих будівельних матеріалів і конструкцій, транспортних засобів тощо; надавати відповідні доручення профільним структурним підрозділам, зокрема, підпорядкованим комунальним підприємствам та контролювати їх виконання.

За таких обставин, враховуючи наведені вище положення Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Правил благоустрою міста Києва, а також те, що Припис № 1513834 від 22.10.2015, у даному випадку, є вимогою щодо усунення виявленого порушення, винесення якого є передумовою для вирішення питання відносно демонтажу самовільно розміщених малих архітектурних форм, на момент розгляду даної справи припис та доручення, видане Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) 23.10.2015 за № 396/10-15, про вжиття заходів шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою є чинними та не визнані незаконними у встановленому законодавством порядку, а також з огляду на те, що до компетенції господарського суду не входить вирішення питання правомірності чи неправомірності дій суб'єкта владних повноважень, в даному випадку Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо виданого доручення, та припису, суд приходить до висновку про те, що вилучення торгового павільйону позивача 23.10.2015 відбулося на законних підставах.

У відповідності до підпункту 13.3.5. п. 13.3. Правил благоустрою демонтовані малі архітектурні форми, тимчасові споруди торговельногопідприємницької діяльності, об'єкти сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі повертаються власнику (користувачу) на підставі акта приймання-передачі після відновлення благоустрою на місці їх самовільного розміщення (встановлення) та відшкодування витрат з їх демонтажу, перевезення, розвантаження та зберігання в установленому порядку.

Правилами благоустрою м. Києва передбачена процедура повернення демонтованого майна, за якою повертається майно після відшкодування витрат з демонтажу, перевезення, розвантаження та зберігання, відновлення благоустрою на місці самовільного розміщення на підставі сплатити вартість демонтажу тимчасової споруди та відновити благоустрій.

Доказів того, що позивач сплатив вартість демонтажу та відновив благоустрій, суду не надано.

На підставі викладеного суд відмовляє позивачу у задоволенні позовних вимог про витребування у відповідача тимчасової споруди, що належить позивачу.

Позивач просить стягнути солідарно з Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради на користь Приватного підприємства "Столичний Сервіс" збитків у розмірі 8000,00 грн.

Позивач визначає свої збитки як упущену вигоду, у вигляді не отриманого від підприємницької діяльності прибутку, ліцензії на торгівлю алкогольними напоями та суми пайового внеску за договором.

Проте, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Статтею 22 Цивільного кодексу України визначено, що збитками є:

втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

За змістом статті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані ним збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

У відповідності до положень частини першої статті 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються:

вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;

додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною;

неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною;

матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Частиною 3 ст. 225 Господарського кодексу України визначено, що при визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов'язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків.

Так, важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою і збитками є обов'язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов'язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв'язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв'язку.

Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, утворюючих склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

При обчисленні розміру упущеної вигоди (неодержаного прибутку) має значення достовірність (реальність) тих доходів, які потерпіла особа передбачала отримати за звичайних умов цивільного обороту. Обов'язок з доведення розміру тих доходів, яких особа отримала б у випадку непосягання на її право, покладається на потерпілого.

Неодержаний прибуток - це рахункова величина втрати очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб'єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив би правопорушення, тобто якщо ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б отримані у випадку неналежного виконання боржником своїх зобов'язань.

При цьому, в оглядовому листі Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування господарськими судами законодавства у справах, в яких заявлено вимоги про відшкодування збитків" № 01-06/20/2014 від 14.01.2014 року визначено, що пред'явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов'язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі виконання боржником своїх зобов'язань. Позивач повинен довести також, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток.

До свого розрахунку упущеної вигоди позивач не надав жодних доказів на підтвердження реального розміру недотриманого прибутку. Позивачем не було надано доказів

До вказаних правовідносин застосовуються загальні норми щодо відшкодування шкоди та збитків.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відшкодування збитків може бути покладено на відповідача лише при наявності передбачених законом умов, сукупність яких створює склад правопорушення, яке є підставою для цивільної відповідальності, відповідно до статті 623 Цивільного кодексу України.

Обов'язковими умовами покладення відповідальності на винну сторону є наявність збитків, протиправність дій цієї особи, причинного зв'язку між діями особи та збитками, які складають об'єктивну сторону правопорушення, та вини особи, внаслідок дій якої спричинено збитки.

Підставою для притягнення до цивільно-правової відповідальності є склад цивільного правопорушення: протиправна поведінка (дії чи бездіяльність особи); шкода, завдана такою поведінкою; причинний зв'язок між протиправною поведінкою і шкодою; вина особи, яка заподіяла шкоду, у вигляді умислу або необережності.

Відсутність хоча б одного з елементів складу правопорушення звільняє боржника від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов'язань (виключає його відповідальність).

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.

За зобов'язанням, що виникає внаслідок заподіяння шкоди, чинне законодавство виходить з принципу вини контрагента або особи, яка завдала шкоду (статті 1166 ЦК України). Крім застосування принципу вини при вирішенні спорів про відшкодування шкоди необхідно виходити з того, що шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв'язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою.

Встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність завдавача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки.

Відповідно до ст. 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує незаконністю дій відповідачів.

Дії відповідачів у встановленому законом порядку позивачем не оскаржено, а господарський суд не наділений повноваження оцінювати правомірність дій суб'єктів владних повноважень та суб'єктів з делегованими владними повноваженнями та управлінськими функціями. Позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження факту заподіяння йому збитку неправомірними діями відповідачів та не надав доказів причинно-наслідкового зв'язку між діями відповідачів та визначеними позивачем збитками.

Отже ст. 1174 ЦК України щодо застосування відповідальності без вини не підлягає застосуванню до даних правовідносин, оскільки позивачем не надано доказів завдання йому шкоди незаконним рішенням відповідача.

Враховуючи вищезазначене та беручи до уваги те, що відсутня встановлена належним чином вини відповідача в заподіянні позивачу збитків та не встановлено складу господарського правопорушення, необхідного для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності як стягнення збитків, у зв'язку з чим позовні вимоги позивача в частині стягнення збитків є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Доводи позивача не приймаються до уваги як не обґрунтовані та спростовані матеріалами справи.

Відповідно до статті 44 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору, сум, що підлягають сплаті за проведення судової експертизи, призначеної господарським судом, витрат, пов'язаних з оглядом та дослідженням речових доказів у місці їх знаходження, оплати послуг перекладача, адвоката та інших витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Судовий збір, відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на позивача.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст. 32, ч.1 ст.ст. 33, 34, ст. 44, 49, ст.ст. 82 - 85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В позові відмовити повністю.

Відповідно до частини 5 статті 85 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 23.05.2016.

Суддя І.В.Усатенко