ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2016 р. Справа № 911/750/16

Господарський суд Київської області у складі головуючого судді Колесника Р.М. за участю секретаря судового засідання Щотової Я.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1, м. Київ

до 1.Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА Металіст, Київська обл., Бориспільський р-н, с. Проліски

ОСОБА_2, м. Суми

3.Акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю А1 ЕНТЕПРАЙЗ ЛІМІТЕД (A1 ENTERPRISES LIMITED), Острів Тортола, род-Таун, п/с 146, Британські Віргінські острови

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача 2 Державний реєстратор Відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Святошинського району м. Києва Осипович ОСОБА_3, м. Київ

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача 1: ОСОБА_4, м. Київ

про визнання недійсними протоколу загальних зборів учасників, договорів купівлі-продажу частки, змін до статуту товариства

За участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_5, довіреність №б/н від 03.02.2016;

від відповідача 1: ОСОБА_6, довіреність №б/н від 04.01.2016;

від відповідача 2: не зявився;

від відповідача 3: не зявився;

від третьої особи 1 на стороні відповідача 2: не зявився;

від третьої особи 2 на стороні відповідача 1: ОСОБА_7, довіреність №б/н від 21.03.2016.

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА Металіст, ОСОБА_8 та акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю A1 ENTERPRISES LIMITED про визнання недійсними договору купівлі-продажу (відступлення) частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст» від 15.08.2015, укладеного між ОСОБА_1 та акціонерною компанією з обмеженою відповідальністю А1 Ентерпрайзис Лімітед (А1 ENTERPRISES LINITED), договору купівлі-продажу (відступлення) частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст» від 15.08.2015, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_8; визнання недійсним протоколу загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Металіст» №09/15 від 15.09.2015; визнання недійсними змін до статуту ТОВ Фірма «Металіст», викладених у новій редакції статуту ТОВ Фірма «Металіст», внесених згідно протоколу загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст» №09/15 від 15.09.2015,.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що є учасником ТОВ Фірма «Металіст». В лютому 2016 року довідався, що 15.09.2015 відбулися загальні збори учасників товариства, на яких прийнято рішення про його виключення зі складу учасників товариства у звязку з укладанням договорів купівлі-продажу корпоративних прав від 15.09.2015. Позивач стверджує, що жодних договорів-купівлі продажу (відступлення) частки у статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст» не підписував, підписи в договорах вчинено із використанням факсиміле, письмової згоди на використання якого не надавав. Стверджує, що загальні збори учасників товариства проведені з груби порушенням законодавства України. Письмового повідомлення про скликання 15.09.2015 загальних зборів учасників товариства позивачеві надіслано не було, внаслідок чого він не знав і не міг знати про час і місце проведення зборів та їх порядок денний на них присутній не був, участі у голосуванні не приймав.

18.03.2016 через канцелярію господарського суду Київської області представник позивача подав заяву про забезпечення позову №б/н від 17.03.2016, в якій просить суд вжити заходи до забезпечення позову, шляхом заборони Державній службі реєстрації України та її територіальним органам вчиняти будь-які дії щодо державної реєстрації змін у реєстраційних документах ТОВ Фірма «Металіст».

Ухвалою господарського суду Київської області від 23.03.2016 залучено до участі у справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача 1: ОСОБА_4 (02068, АДРЕСА_1).

07.04.2016 через канцелярію господарського суду Київської області від представника відповідача 1 ТОВ Фірма «Металіст» надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю, посилаючись на те, що про проведення загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст» позивач був повідомлений у телефонному режимі. Також його було повідомлено про порядок денний та питання, які будуть вирішуватися на них. Відповідач 1 зазначив, що позивач проти проведення зборів не заперечував та надав свою відповідь по кожному з питань, винесених на вирішення зборів ТОВ Фірма «Металіст».

07.04.2016 через канцелярію господарського суду Київської області від відповідача 2 ОСОБА_8 надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю, посилаючись на те, що твердження позивача про те, що він не вчиняв дій, які могли б свідчити про відсутність його волевиявлення під час укладення оскаржуваних правочинів мають сприйматися судом критично, оскільки ОСОБА_1 надавав згоду на використання факсиміле для засвідчення правочинів від його імені.

14.04.2016 через канцелярію суду надійшов відзив третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4, в якому просив у позові відмовити з тих підстав, що позивач особисто приймав участь у загальних зборах учасників, підписав відповідний протокол, видав довіреність на представника ТОВ Фірма «Металіст», якому доручив провести реєстрацію змін до статуту, про визнання недійсним яких подав позов, договори про відступлення частки не укладалися, адже за змістом оскаржуваного протоколу позивача було виключено зі складу учасників товариства, а ОСОБА_8 включено до складу учасників товариства.

Ухвалою господарського суду Київської області від 14.04.2016 витребувано у начальника відділення СВ Бориспільського МВ ГУУМВС України в Київській області (Київська область, Бориспіль, вул. Комуністична, 4) інформацію про те чи здійснюється ним кримінальне провадження щодо підробки підпису ОСОБА_1 та/чи незаконного використання його факсиміле в рішенні загальних зборів учасників ТОВ Фірма Металіст, оформленого протоколом № 09/15 від 15.09.2015 року, договорах купівлі-продажу частки ОСОБА_1Г від 15.09.2015, внаслідок чого право власності на частку ОСОБА_1 в статутному капіталі ТОВ Фірма Металіст перейшло до ОСОБА_8 та акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю А1 ЕНТЕПРАЙЗ ЛІМІТЕД, якщо так, то повідомити суд на якій стадії відповідне провадження перебуває, чи призначені в межах провадження відповідні експертні дослідження.

27.04.2016 представником відповідача-1 було подано заяву про визнання позову, посилаючись на те, що під час скликання та проведення загальних зборів учасників ТОВ Фірма Металіст, рішення яких були оформлені протоколом №09/15 від 15.09.2015, було порушено процедуру, визначену Законом України «Про господарські товариства», позивач не був присутній на загальних зборах учасників товариства та не підписував оспорюваний протокол та не знав про дату, місце та час їх скликання, його права як учасника товариства були порушені, долучив до матеріалів справи оригінал протоколу від 15.09.2015.

27.04.2016 через канцелярію господарського суду Київської області від представника позивача надійшло клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. На вирішення експерта просив поставити наступні питання:

- чи виконано підпис на пятій сторінці договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст», укладеного 15.09.2015 між ОСОБА_1 та ОСОБА_9 в графах «ОСОБА_1Г.» ОСОБА_1?

- чи виконано підпис на пятій сторінці договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіс» укладеного 15.09.2015 між ОСОБА_1 та акціонерної компанією з обмеженою відповідальністю А1 ЕНТЕРПРАЙЗИС ЛІМІТЕД в графах «ОСОБА_1Г.» ОСОБА_1?

- чи виконано підпис на третій сторінці протоколу про зміну часток в статутному Капіталі ТОВ Металіст, складеного 15.09.2015 в графах ОСОБА_1Г. ОСОБА_1.

07.04.2016 до матеріалів справи надійшли копії реєстраційної справи ТОВ Фірма Металіст, з яких вбачається, що оригінали реєстраційної справи вилучено начальником відділення СВ Бориспільського МВ ГУУМВС України в Київській області, що проводить досудове розслідування за фактом підробки документів, поданих до реєстраційної служби Бориспільського МРУЮ в Київській області для здійснення змін, повязаних зі зміною директора ТОВ Фірма Металіст, вчинених 11.02.2016 року.

12.05.2016 року до суду надійшов лист від 10.05.2016 №8949/109/1002/03 Бориспільського відділу поліції у Київській області, в якому повідомив, що СВ Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове слідство в межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000051 щодо підробки підпису ОСОБА_1 та незаконного використання його факсиміле в низці рішень зборів засновників (учасників) Товариства, та низці договорів. В даному кримінальному провадженні призначено та проводиться ряд судових експертиз.

Розгляд справи відкладався, в тому числі поза межами строку, визначеного ст. 69 ГПК України, адже розглянути справу, з урахуванням її обставин, у відведений законом строк суд можливості був позбавлений. При цьому вимоги про розгляд справи впродовж розумного строку судом дотримано.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав.

Представники відповідача 1 та третьої особи 2 на стороні відповідача 1 проти позову заперечували в повному обсязі.

Представники відповідача 2, відповідача 3 та третьої особи 1 на стороні відповідача 2 в судове засідання не зявилися, про час і місце судового засідання були повідомлені належним чином.

Представник відповідача 3 в перебігу розгляду справи був присутній в судових засіданнях, ознайомлений з матеріалами справи, крім того повідомлення про розгляд справи направлялося на адресу відповідача 3 і шляхом прямого поштового відправлення, докази чого наявні в матеріалах справи, отже відповідач 3 є такий, що належним чином повідомлений про час а місце розгляду справи.

Враховуючи те, що незявлення представників відповідача 2, відповідача 3 та третьої особи 1 на стороні відповідача 2 не перешкоджає розгляду справи по суті, а матеріали справи є достатніми для вирішення спору в даному судовому засіданні, суд вважає за можливе розглянути позов у відсутності представника відповідача, за наявними у справі матеріалами згідно з вимогами статті 75 Господарського процесуального кодексу України.

Заслухавши пояснення представників позивача відповідача 1 та третьої особи 2 на стороні відповідача 1, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно зясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

З 2013 року позивач є учасником ТОВ Фірма «Металіст» з часткою у статутному капіталі у розмірі 51%, іншими учасниками товариства були ОСОБА_4 та акціонерна компанія з обмеженою відповідальністю А1 ЕНТЕРПРАЙЗИС ЛІМІТЕД (A1 ENTERPRISES LIMITED). З 05.11.2014 позивач є директором цього товариства.

07.10.2015 державним реєстратором реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції Київської області проведено державну реєстрацію змін до установчих документів ТОВ Фірма «Металіст», що стосуються зміни складу учасників товариства.

На реєстрацію подано статут ТОВ Фірма «Металіст» в новій редакції, затверджений рішенням загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст», оформленим протоколом № 09/15 від 15.09.2015, протокол № 09/15 від 15.09.2015, договори купівлі-продажу (відступлення) частки у статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст» від 15.09.2015, укладених позивачем з ОСОБА_8 та акціонерною компанією з обмеженою відповідальністю А1 ЕНТЕРПРАЙЗИС ЛІМІТЕД (A1 ENTERPRISES LIMITED).

З тексту рішення загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст» від 15.09.2015 (протокол № 09/15 від 15.09.2015) вбачається, що цього дня було проведено загальні збори учасників ТОВ Фірма «Металіст», на яких були присутні учасники товариства: ОСОБА_1, який володіє часткою в розмірі 204,00 гривень, що становить 51% статутного капіталу товариства; ОСОБА_4, який володіє часткою в розмірі 60,00 гривень, що становить 15% статутного капіталу товариства; юридична особа нерезидент України акціонерна компанія з обмеженою відповідальністю А1Ентерпрайзис Лімітед (А1 ENTERPRISES LINITED), в особі директора ОСОБА_10, що володіє часткою в розмірі 136,00 гривень, що становить 34% статутного капіталу товариства. ОСОБА_8 була присутня на зборах у якості запрошеної особи.

Зазначеним протоколом оформлено низку рішень загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст», а саме: виключено зі складу учасників товариства ОСОБА_1, включено до складу учасників товариства ОСОБА_8, визначено частки учасників наступним чином: частка ОСОБА_8 складає 113,32 гривень, що відповідає 28,33% в Статутному капіталі Товариства; частка ОСОБА_4 складає 33,32 гривень, що відповідає 8,33 % в Статутному капіталі Товариства, частка акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю А1Ентерпрайзис Лімітед (А1 ENTERPRISES LINITED) складає 253,36 гривень, що відповідає 63,43% в Статутному капіталі товариства, затверджено нову редакцію статуту товариства та уповноважено директора товариства ОСОБА_1 особисто або через представника подати нову редакцію Статуту до відповідного органу державної реєстрації.

Згідно договору купівлі-продажу (відступлення) частки у статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст», підписаного 15.09.2015 ОСОБА_1 (продавець) передає у власність акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю А1Ентерпрайзис Лімітед (А1 ENTERPRISES LINITED) (покупця) частину належних йому корпоративних прав частку капіталу ТОВ Фірма «Металіст», що складає 22,67% статутного капіталу підприємства, що в грошовій формі відповідає 90,68 гривень, а покупець приймає зазначену частку та зобовязується оплатити її відповідно до умов даного договору.

Згідно договору купівлі-продажу (відступлення) частки у статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст» від 15.09.2015 ОСОБА_1 (продавець) передає у власність ОСОБА_8 (покупця) частину належних йому корпоративних прав частку капіталу ТОВ Фірма «Металіст», що складає 28,33% статутного капіталу підприємства, що в грошовій формі відповідає 113,32 гривень, а покупець приймає зазначену частку та зобовязується оплатити її відповідно до умов даного договору.

Згідно Статуту ТОВ Фірма «Металіст» в новій редакції, затвердженої рішення загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст» (протокол № 09/15 від 15.09.2015), учасниками товариства є ОСОБА_8 з часткою у розмірі 113,32 гривень, що відповідає 28,33% Статутного капіталу товариства; ОСОБА_4 з часткою 33,32 гривень, що відповідає 8,33 % Статутного капіталу товариства та акціонерна компанія з обмеженою відповідальністю А1 ЕНТЕРПРАЙЗЕС ЛІМІТЕД з часткою 253,36 гривень, що відповідає 63,43 % Статутного капіталу товариства.

Позивач звернувся до суду із розглядуваним позовом та просить визнати недійсними договори купівлі-продажу (відступлення) частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст» від 15.09.2015, укладені ним із ОСОБА_8 та акціонерною компанією з обмеженою відповідальністю А1Ентерпрайзис Лімітед (А1 ENTERPRISES LINITED), протокол загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст» №09/15 від 15.09.2015 та зміни до Статуту ТОВ Фірма «Металіст», внаслідок вчинення яких він втратив право власності на 51% частки у статутному Капіталі ТОВ Фірма «Металіст».

Вислухавши пояснення сторін, третіх осіб та їх представників, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи з наступного.

1. Щодо позовних вимог про визнання недійсними договорів купівлі-продажу (відступлення) частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст» від 15.09.2015 укладених ОСОБА_1 з ОСОБА_8 та акціонерною компанією з обмеженою відповідальністю А1Ентерпрайзис Лімітед (А1 ENTERPRISES LINITED) суд приходить до наступних висновків.

В обґрунтування позову в цій частині позивач посилається на те, що зазначені договори не відповідають вимогам чинності правочинів, оскільки у нього не було ні внутрішньої волі, ні волевиявлення щодо відчуження належної йому частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст», грошові кошти від відповідачів за продану частку не отримував, а самі договори він не підписував та в графі «підписи сторін» від його імені стоїть не підпис, а факсимільне відтворення його підпису.

Надаючи доводам сторін в цій частині належну юридичну оцінку суд приходить до наступних висновків.

Дійсно згідно п. 2.1. спірних договорів вартість частки статутного капіталу підприємства, що купується покупцем, а також порядок розрахунків визначаються сторонами в додатку № 1, що є невідємною частиною договору.

Доводи позивача про те, що він не отримував грошові кошти за продану частку судом до уваги не приймаються, оскільки порядок розрахунків за договором відноситься до процесу виконання договорів, що не входить до безпосереднього предмету спору та якщо і мають значення то лише у випадку, коли спірний договір дійсно був укладений між сторонами та впливає на виникнення, зміну або припинення цивільних правовідносин для сторін.

Отже доводи позивача в цій частині судом відхиляються, як такі що не мають доказового значення для розгляду справи з огляду на доводи позивача про не підписання ним спірних договорів купівлі-продажу.

Згідно з ч. 1 ст. 215 Цивільного кодекс України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 1-3, 5,6 ст. 203 Цивільного кодекс України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

В п. 2.1. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними" від 29.05.2013 року № 11 вказано, що вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Відповідно до положень ст. 204 Цивільного кодексу України правомірність правочину презюмується.

Отже, обовязок доведення наявності обставин, з якими закон повязує визнання господарським судом оспорюваного правочину недійсним, покладається на позивача.

В обґрунтування позову про визнання зазначених договорів купівлі-продажу недійсними позивач посилається на те, що при підписані договорів було використано його факсиміле, згоди на використання якого позивач не давав.

Відповідно до ч. 1 ст. 147 Цивільного кодексу України учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам цього товариства. Аналогічне положення передбачене ст. 53 Закону України «Про господарські товариства».

Згідно приписів ч. 1 ст. 205 Цивільного кодексу України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

За приписами частини 1-3 статті 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Обов'язковість скріплення правочину печаткою може бути визначена за письмовою домовленістю сторін. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Пунктом 2.5 Наказу Міністерства фінансів України №88 від 24.05.1995 Про затвердження Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що використання при оформленні первинних документів факсимільного відтворення підпису допускається у порядку, встановленому законом, іншими актами цивільного законодавства.

Виходячи з вищенаведених приписів статті 207 Цивільного кодексу України та положень Наказу Міністерства фінансів України № 88 від 24.05.1995 вбачається, що порядок використання факсимільного підпису при укладенні договору належить до вимог щодо письмової форми правочину, а відтак порушення цього порядку, зокрема, використання факсиміле за відсутності письмової згоди сторін, є порушенням письмової форми правочину.

Водночас, позивачем до позовної заяви долучено лише копії спірних договорів, з яких суд позбавлений можливості встановити факт підписання договору із використанням факсиміле.

З метою всебічного, повного та обєктивного розгляду усіх обставин справи ухвалами господарського суду Київської області від 09.03.2016, 23.03.2016 було витребувано від Реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції Київської області оригінали та засвідчені копії реєстраційної справи ТОВ Фірма «Металіст» (код 22898906).

На вимоги суду було надано лише засвідчені копії реєстраційної справи №1_354_003957_46 ТОВ Фірма «Металіст», в тому числі копії спірних договорів купівлі-продажу (відступлення) частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст» від 15.09.2015, а тому пересвідчитися в тому, що їх було підписано із використанням факсиміле суд також можливості не мав.

З наданих суду матеріалів реєстраційної справи вбачається, що оригінал реєстраційної справи №1_354_003957_46 ТОВ Фірма «Металіст» перебуває в СВ Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області, який проводить досудове слідство в межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000514 щодо підробки підпису ОСОБА_1 та незаконного використання його факсиміле в низці рішень зборів засновників (учасників) ТОВ Фірма «Металіст» та низці договорів,

Ухвалами від 14.04.2016 та 27.04.2016 суд витребовував у начальника відділення СВ Бориспільського МВ ГУУМВС України в Київської області в тому числі оригінали договорів купівлі-продажу від 15.09.2015 але оригінали суду надано не було та листом від 10.05.2016 СВ Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області повідомив суд про проведення досудового розслідування в межах якого проводяться ряд судових експертиз щодо підробки підпису ОСОБА_1 та незаконного використання його факсиміле.

В судовому засіданні було надано договір купівлі-продажу (відступлення) частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Металіст» від 15.09.2015, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_8, на третьому аркуші якого містяться оригінальні підписи сторін, які скріплені відбитком печатки ТОВ Фірма «Металіст».

Водночас, суд не може прийняти зазначений текст договору у якості обєкту дослідження на предмет підписання його із використанням факсиміле, оскільки суд позбавлений можливості пересвідчитися в тому, що цей екземпляр договору є ідентичним (другим екземпляром) договору, що міститься в реєстраційній справі №1_354_003957_46 ТОВ Фірма «Металіст» та був поданий з метою проведення реєстраційних дій та призвів до зміни складу учасників та вибуття з власності позивача частки у статутному капіталі товариства.

Крім того, вибуття частки позивача з його власності відбулося на підставі як договору, укладеного із ОСОБА_8 так і договору, укладеного із акціонерною компанією з обмеженою відповідальністю А1 ЕНТЕРПРАЙЗЕС ЛІМІТЕД, а, отже, встановлення факту використання факсиміле позивача має здійснюватися щодо обох договорів чого зробити суд можливості позбавлений.

Таким чином, позовні вимоги в частині визнання недійсними договорів купівлі-продажу (відступлення) частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст» від 15.09.2015, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_8, ОСОБА_1 акціонерною компанією з обмеженою відповідальністю А1Ентерпрайзис Лімітед (А1 ENTERPRISES LINITED) станом на час прийняття судом рішення є недоведеними належними та допустимими доказами, що зумовлює висновки суду про відмову у задоволенні позову.

2. Щодо позовних вимог про визнання недійсним протоколу загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст» №09/15 від 15.09.2015 суд приходить до наступних висновків.

В обґрунтування позову в цій частині позивач посилається на ту обставину, що 15.09.2015 було проведено загальні збори учасників товариства але з порядком денним, що передбачав внесення змін до статуту щодо необхідності наявності 100% голосів учасників для вирішення певних питань.

З цих підстав вважає, що проведення зборів із іншим порядком денним (виключення позивача зі складу учасників товариства, включення до складу учасників ОСОБА_8О, відступлення частки позивача на користь ОСОБА_8 та акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю А1Ентерпрайзис Лімітед (А1 ENTERPRISES LINITED), що оформлено протоколом № 09/15 від 15.09.2015 фактично не проводилися, про такий порядок денний він не повідомлявся.

Також зазначає, що іншими учасниками були проведені збори 15.09.2015 щодо внесення змін до статуту щодо необхідності наявності 100% голосів учасників для вирішення певних питань, участі в яких позивач не оспорює, з метою отримання його справжнього підпису.

Надаючи доводам наведеним сторонами в цій частині належну юридичну оцінку суд приходить до висновків про відмову в позові в цій частині з огляду на наступне.

Позивач звернувся до суду з вимогою визнати недійсним протокол загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст» №09/15 від 15.09.2015.

Згідно з п. 2.8 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 25 лютого 2016 року «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» у судовому порядку недійсним може бути визнано рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи, а не протокол загальних зборів. Протокол є документом, який фіксує факт прийняття рішення загальними зборами, і не є актом за змістом статті 20 ГК України. Тому господарські суди мають відмовляти в задоволенні позовної вимоги про визнання недійсним протоколу загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи, що дає суду підстави для відмови в задоволенні позову в цій частині.

Навіть якщо виходити із того, що позивачем позовні вимоги сформульовано та визначено належним чином та позивач просив би визнати недійсним відповідне рішення, то і в цьому випадку позовні вимоги задоволенню не підлягали.

Статтею 98 Цивільного кодексу України передбачено, що загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом. Рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Порядок скликання загальних зборів учасників ТОВ регулюється приписами частини п'ятої статті 61 Закону України "Про господарські товариства" та установчими документами товариства.

За змістом п.п. 2.12.-2.14, 2.27 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 25 лютого 2016 року N 4 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» рішення зборів учасників є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

У зв'язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути:

- невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства;

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів;

- позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

2.13. Під час розгляду відповідних справ господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв'язку з порушенням прямих вказівок закону є:

- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статті 59 та 60 Закону України "Про господарські товариства", статті 41 та 42 Закону України "Про акціонерні товариства", стаття 15 Закону України "Про кооперацію");

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (частина п'ята статті 61 Закону України "Про господарські товариства");

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв'язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

2.14. Рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України "Про господарські товариства", статтею 35 Закону України "Про акціонерні товариства", статтею 15 Закону України "Про кооперацію".

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

2.27. Якщо під час розгляду справи судом буде встановлено факт присутності учасника (акціонера, члена) на загальних зборах, то допущені юридичною особою порушення порядку персонального повідомлення учасника (акціонера, члена) не є підставами для визнання рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) недійсними.

Представники відповідача, довіреність на представництво інтересів яких видано позивачем по справі в перебігу розгляду справи надавали суду суперечливі пояснення, натомість доказів повідомлення позивача в порядку, встановленому статутом товариства про час та місце проведення зборів та їх порядок денний, суду надано не було.

Водночас, позивачем жодним чином не спростовано факту його присутності на загальних зборах, що відбулися 15.09.2015, крім того, в позові позивач підтверджує свою участь у зборах цього дня але з іншим порядком денним, але жодних обєктивних доказів того, що він не приймав участь у голосуванні по порядку денному, що викладено у тексті спірного протоколу № 09/15 від 15.09.2015 та приймав участь у голосуванні по інших питаннях суду надано не було.

Згідно п. 2.11. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 25 лютого 2016 року N 4 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» господарські суди мають враховувати, що закон виходить з презумпції легітимності рішень органів управління юридичної особи, тобто зазначені рішення вважаються такими, що відповідають закону, якщо судом не буде встановлено інше.

Суд також приймає до уваги, що позивач в позовній заяві не посилається на те, що спірний протокол № 09/15 від 15.09.2015 він не підписував, посилаючись лише на порушення порядку повідомлення його про час, місце та порядок денний зборів.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про недоведеність станом на час прийняття рішення позовних вимог в частині визнання недійсним протоколу загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст» № 09/15 від 15.09.2015, що зумовлює висновки суду про відмову у задоволенні позову.

Щодо позовних вимог про визнання недійсними змін до статуту ТОВ Фірма «Металіст», викладених в новій редакції Статуту ТОВ Фірма «Металіст», затверджені рішенням загальних зборів учасників №09/15 від 15.09.2015, суд приходить до висновку про відмову в їх задоволенні через похідний характер цих вимог від вимог про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та протоколу загальних зборів, у задоволенні яких судом також відмовлено.

27.04.2016 через канцелярію господарського суду Київської області від представника позивача надійшло клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. На вирішення експерта просив поставити наступні питання:

- чи виконано підпис на пятій сторінці договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіст», укладеного 15.09.2015 між ОСОБА_1 та ОСОБА_9 в графах «ОСОБА_1Г.» ОСОБА_1?

- чи виконано підпис на пятій сторінці договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ Фірма «Металіс» укладеного 15.09.2015 між ОСОБА_1 та акціонерної компанією з обмеженою відповідальністю А1 ЕНТЕРПРАЙЗИС ЛІМІТЕД в графах «ОСОБА_1Г.» ОСОБА_1?

- чи виконано підпис на третій сторінці протоколу про зміну часток в статутному Капіталі ТОВ Металіст, складеного 15.09.2015 в графах ОСОБА_1Г. ОСОБА_1.

До клопотання представника позивача було долучено примірник тексту протоколу № 09/15 від 15.09.2015, в якому містяться оригінали підписів учасників, що скріплені печаткою підприємства.

Розглянувши подані клопотання суд приходить до висновку про відмову у їх задоволенні через неможливість призначення відповідної експертизи.

Згідно з частиною першою статті 41 Господарського процесуального кодексу України експертиза призначається для з'ясування питань, що потребують спеціальних знань.

За обставин перебування оригіналів реєстраційної справи у розпорядженні слідчих органів суд позбавлений можливості призначити по справі відповідну експертизу, в тому числі, оскільки згідно п.1.1. Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерством юстиції України від 08.10.1998 №53/5 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за №705/3145: «Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів», що саме призвели до вірогідного порушення права, а встановити, що наданий суду оригінал договору купівлі-продажу, укладений із ОСОБА_8 відповідає договору, що міститься в реєстраційній справі №1_354_003957_46 ТОВ Фірма «Металіст» та був поданий з метою проведення реєстраційних дій та призвів до зміни складу учасників та вибуття з власності позивача частки у статутному капіталі товариства, суд можливості не має.

Щодо проведення експертизи стосовно підпису позивача в протоколі № 09/15 від 15.09.2015 то суд виходить з того, що в позовній заяві позивач не посилався на те, що підпис в протоколі йому не належить.

При цьому, наданий в судовому засіданні 27.05.2016 оригінальний текст протоколу № 09/15 загальних зборів учасників ТОВ Фірма «Металіст» від 15.09.2015, підпис позивача в якому ніби підроблений, складений на 3-х аркушах, прошитий, скріплений печаткою ТОВ Фірма «Металіст» та факсиміле позивача.

Але, з урахуванням того, що суду не відомо, чи відповідає цей документ тому, що було подано державному реєстратору та перебуває в реєстраційній службі Бориспільського міськрайонного управління юстиції Київської області, а також враховуючи повідомлення учасників сторін (протокол судового засідання від 19.05.2016) про те, що факсиміле ним не використовується, втрачено, суд не може виходити із того, що зазначений текст протоколу та підписи учасників у ньому є ідентичний (є ще одним екземпляром) того, що безпосередньо було використано під час проведення відповідних реєстраційних дій.

Статтею 4-3 Господарського процесуального кодексу України визначено, що сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення поданими суду доказами.

Відповідно до ст.33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Стаття 36 Господарського процесуального кодексу України зазначає, що письмовими доказами є документи і матеріали, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відмовляючи у задоволенні позову суд також виходив з правової позиції Вищого господарського суду України, що викладено в п.п. 2.2-2.5. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» № 18, зокрема наступні:

- письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії (стаття 36 ГПК);

- у разі невідповідності наданих суду копій документів згаданим вимогам вони не вважаються належними і допустимими доказами і не беруться судом до уваги у вирішенні спору;

- якщо подані копії документів, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів, викликають сумніви, господарський суд може витребувати оригінали цих документів, у тому числі для огляду в судовому засіданні з наступним поверненням цих оригіналів особі, яка їх подала;

- у випадку коли копії документів не засвідчені належним чином, але господарським судом при дослідженні витребуваних оригіналів документів з'ясовано відповідність копій цим оригіналам, то суд долучає копії до матеріалів справи, зазначивши про таку відповідність в описовій частині рішення або в ухвалі, якою закінчується розгляд справи;

- якщо одним з учасників судового процесу подано засвідчені ним копії документів, а інший з цих учасників заперечує відповідність їх оригіналам, то господарський суд зобов'язаний витребувати такі оригінали для огляду у особи, яка їх подала;

- якщо стороною (або іншим учасником судового процесу) у вирішенні спору не подано суду в обґрунтування її вимог або заперечень належні і допустимі докази, в тому числі на вимогу суду, або якщо в разі неможливості самостійно надати докази нею не подавалося клопотання про витребування їх судом (частина перша статті 38 ГПК), то розгляд справи господарським судом може здійснюватися виключно за наявними у справі доказами;

- у разі неподання оригіналів документів на вимогу суду справа розглядається за наявними доказами, оцінка яких здійснюється відповідно до вимог статей 32, 33, 43 ГПК;

- будь-які подані учасниками процесу докази підлягають оцінці судом на предмет належності і допустимості. Вирішуючи питання щодо доказів, господарські суди повинні враховувати інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування;

- що ж до належності доказів, то нею є спроможність відповідних фактичних даних містити інформацію стосовно обставин, які входять до предмета доказування з даної справи;

- суд обґрунтовує своє рішення лише тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Суд під час вирішення справи дотримався наведених положень Постанови Пленуму ВГСУ, створив сторонам усі необхідні умови для належного доведення ними підставності своїх вимог та заперечень, задовольняв клопотання про витребування доказів та з власної ініціативи вчиняв заходи з метою всебічного, повного та обєктивного розгляду справи, водночас суд позбавлений можливості пересвідчитися у відповідності наданих суду документів їх оригіналам, що містяться в реєстраційній справі, що станом на час прийняття судом рішення зумовлює висновки суду про відмову в задоволенні позову через його недоведеність.

Як вже зазначалося оригінали реєстраційної справи №1_354_003957_46 ТОВ Фірма «Металіст» перебувають в СВ Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області (слідчий орган) який проводить досудове слідство в межах кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000514 щодо підробки підпису ОСОБА_1 та незаконного використання його факсиміле в низці рішень зборів засновників (учасників) ТОВ Фірма «Металіст» та низці договорів. Вжиті судом заходи не призвели до отримання ані відповідної інформації, ані належних чином засвідчених копій та оригіналів спірних договорів, протоколів та змін до статуту.

Суд має констатувати, що з урахуванням пояснень учасників процесу, наданих суду доказів, цілком ймовірним можна вважати припущення про наявність в діях певних осіб ознак злочину, вчиненого з метою заволодіння корпоративним правами позивача чи отримання іншої вигоди. Саме до компетенції слідчих органів віднесено повноваження на встановлення цих обставин шляхом проведення слідчих дій, повноважень на проведення яких суд не має.

А тому сторони не позбавлені можливості після закінчення слідчих дій, якщо в межах досудового розслідування або судового провадження відповідної справи, будуть встановлені нові обставини, що матимуть істотне значення для розгляду цієї справи, звернутися до суду із заявою про перегляд справи за нововиявленими обставинами.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для вжиття заходів до забезпечення позову у даній справі виходячи з наступного.

Відповідно до статті 66 ГПК України господарський суд за заявою сторони, прокурора чи його заступника, який подав позов, або з своєї ініціативи має право вжити заходів до забезпечення позову. Забезпечення позову допускається в будь-якій стадії провадження у справі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення господарського суду.

Позивачем не було наведено суду жодних підстав, які б унеможливили захист прав, свобод та інтересів позивача без вжиття відповідних заходів, не наведено суду належних доказів, з матеріалів справи судом також не встановлено обставин, які б вказували на очевидну небезпеку заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача. Окрім того, позивачем не наведено доказів того, що невжиття заходів до забезпечення позову якимось чином може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Крім того, судом враховано, що в задоволенні позову відмовлено повністю, що в сукупності із іншими обставинами дає суду підстави дійти висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Витрати по сплаті судового збору та інші судові витрати відповідно до статті 49 ГПК України покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 43, 33, 44, 49, 77, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

У судовому засіданні 19.05.2016. оголошено вступну та резолютивну частину рішення. Повне рішення складено 24.05.2016.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Суддя Р.М. Колесник