номер провадження справи 6/38/16
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

17.05.2016 Справа № 908/1051/16

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ЗАПОРОЖПРОЕКТ (69035, АДРЕСА_1)

До Концерну Міські теплові мережі (69091, м. Запоріжжя, бул. Гвардійський, буд. 137)

Про стягнення 298 275 грн. 53 коп.

Суддя Місюра Л.С.

За участю представників:

Від позивача: ОСОБА_1 дов. б/н від 28.07.2015р.; ОСОБА_2 дов. б/н від 18.11.2014р.

Від відповідача: ОСОБА_3 дов. № 225/20-19 від 15.10.2015р.

Розглянувши матеріали справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ЗАПОРОЖПРОЕКТ м. Запоріжжя до Концерну Міські теплові мережі м. Запоріжжя, про стягнення 298 275 грн. 53 коп., суд

В С Т А Н О В И В:

Позивач в позовній заяві просив стягнути з відповідача, на підставі договору підряду на проведення проектних робіт № 102 від 12.02.2013 року, заборгованість за виконані та не оплачені підрядні роботи в сумі 298 275 грн. 53 коп.

27.04.2016р. від позивача надійшло клопотання про повернення суми переплаченого судового збору в розмірі 1 225 грн. 85 коп., але 28.04.2016р. від позивача надійшло клопотання, в якому він просить залишити без розгляду (не розглядати) клопотання від 27.04.2016р. про повернення суми переплаченого судового збору в розмірі 1 225 грн. 85 коп., в звязку з тим, що позивач планує збільшити розмір позовних вимог.

Клопотання позивача було прийнято судом, оскільки вони заявлені відповідно до ст. 22 ГПК України.

11.05.2016р. від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій позивач просив стягнути з відповідача, на підставі договору підряду на проведення проектних робіт № 102 від 12.02.2013 року, заборгованість за виконані та не оплачені підрядні роботи в сумі 298 275 грн. 53 коп., 3% річних та інфляційні витрати в сумі 263 999 грн. 08 коп.

Заява про збільшення позовних вимог не прийнята судом в звязку з наступним:

Згідно ст. 22 ГПК України позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог.

З вищевикладеного слідує, що в порядку статті 22 ГПК України можна збільшити лише розмір і тільки позовних вимог, тобто тих вимог, які вже були заявлені у позові.

Оскільки позивач в позовній заяві не просив стягнути з відповідача інфляційні витрати та 3% річних, то ці вимоги є новими (додатковими) вимогами. Новими (додатковими) вимогами є вимоги, які не були заявлені в позовної заяві.

Стаття 22 ГПК України не передбачає можливість подачі нових (додаткових) вимог.

Заява про збільшення позовних вимог не являється заявою про зміну предмету або підстави позову, оскільки під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Але, позивач не позбавлений права звернутися з вимогою про стягнення 3% річних та інфляційних витрат з окремим самостійним позовом.

За таких підстав, суд розглядає позовні вимоги позивача, заявлені в позовній заяві, а саме: про стягнення з відповідача заборгованості за виконані та не оплачені підрядні роботи в сумі 298 275 грн. 53 коп.

Відповідач надавав суду відзив на позов від 12.05.2016 року, в якому вказав наступне: Відповідач не погоджується з позовними вимогами з огляду на наступне. 12.02.2013 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «МІДАС-БУД» в подальшому перейменованого на ТОВ «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» та Концерном «Міські теплові мережі» укладений договір підряду №102 від 12.02.2013 р. (далі за текстом - договір). Відповідно до п.1.1 договору, підрядник зобов'язується за заявками замовника виконати проектні роботи з розробки проектно - кошторисної документації (надалі -ПКД) згідно із завданнями на проектування та іншими необхідними вихідними даними, наданими замовником, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити роботу згідно з умовами договору. При цьому, замовник доручає підряднику отримання необхідних технічних умов для проектування, узгодження ПКД ЗТ усіма зацікавленими організаціями, функцію «Замовника» при проведенні експертизи ПКД, а також супроводження ПКД на всіх стадіях розробки та узгодження (п.1.2 договору). Відповідно до п.1.3 договору, результатом виконання робіт, визначених в п. 1.1 договору, є проектно-кошторисна документація, погоджена в установленому порядку з усіма зацікавленими організаціями, яка пройшла експертизу, та по результатам проведення якої було отримано позитивний звіт ДП «Укрбудекспертиза». Відповідно до п.2.5 за виконану роботу відповідно до умов цього договору замовник здійснює оплату підряднику вартості робіт на підставі рахунку, згідно підписаного сторонами акту виконаних робіт, по кожному окремому випадку згідно із заявками замовника. Пункт 2.6 передбачає попередню оплату у розмірі 30% вартості даних робіт у кожному окремому випадку. Відповідно до п.2.7 договорів підряду, замовник проводить оплату вартості виконаної роботи перед проведенням експертизи ПКД в розмірі 45% вартості даних робіт на підставі рахунку, наданого підрядником, згідно проміжного акту, підписаного сторонами. При цьому рахунки не являються проміжними актами виконаних робіт, тому сплата коштів за рахунками на підставі п.2.7 договору підряду суперечить умовам договору. Остаточний розрахунок за виконані роботи кожному окремому випадку здійснюється на підставі рахунку на оплату шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника або в будь-якій іншій формі, яка не заборонена діючим законодавством України, згідно акту виконаних робіт протягом 20-ти банківських днів з моменту підписання ОСОБА_1 прийому передачі виконаних робіт (пункт 2.8 договору). Пунктом 2.10 встановлено, що у рахунку, виданому підрядником, сума, що підлягає оплаті, повинна вказуватися з розшифруванням на суму основного платежу й суму податку на додану вартість по даній операції. У випадку, якщо дана операція не є об'єктом оподаткування ПДВ, то в рахунку підрядник вказує посилання на підпункт, пункт, статтю відповідного нормативного акту. Крім цього, у рахунку зазначається номер договору, дата укладення. При відсутності в рахунку даної інформації, рахунок є неналежним чином оформленим і не може бути підставою для здійснення розрахунків за договором та підлягає переоформленню. Відповідно до п.2.11 договорів підряду по закінченню виконання проектних робіт підрядник зобов'язаний надати оформлений та погоджений із замовником уточнений кошторис з врахуванням фактичних витрат на отримання технічних умов, погодження ПКД та проведення експертизи. Відповідно до п.4.2 договорів підряду, після завершення робіт підрядник направляє замовнику акт здачі-приймання виконаних робіт з додатком до нього чотирьох комплектів ПКД, узгоджених у встановленому порядку разом з позитивним звітом ДП «Укрдержбудекспертиза». Відповідно до п.4.3 договорів підряду замовник протягом 5 днів з дня одержання зобов'язаний підписати акт прийому-здачі робіт, при умові надання підрядником всієї необхідної документації, і повернути його підряднику або направити мотивовану відмову від прийому робіт. Відповідно до п.10.1 (в редакції додаткової угоди № 2 від 29.12.2014 року до договору) договір набуває чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2015 року. На виконання договору замовником сплачено 3 479 683,53 грн., що підтверджується платіжними дорученнями, копії яких надано до матеріалів справи. За своєю правовою природою укладений між сторонами договір є договором підряду на проведення проектних робіт. Відповідно до ст.887 ЦКУ за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов'язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити їх. До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом. Отже предметом договору підряду є робота, що виконується підрядником, а точніше - її результат. У відповідності до п.1.3 договору таким результатом має бути проектно-кошторисна документація, погоджена в установленому порядку з усіма зацікавленими організаціями, яка пройшла експертизу, та по результатам проведення якої було отримано позитивний звіт ДП «Укрбудекспертиза», а підставами для остаточної оплати результату виконаної роботи Підрядником у даному випадку є акт прийому-передачі виконаних робіт і виставлений Підрядником рахунок, який містить обумовлену договором інформацію. Лише при наявності цих документів, у Замовника виникне обов'язок щодо оплати робіт. З доданих до позову додатків вбачається, що позивач не надав таких документів. Отже, позов, заявлений про стягнення боргу за договором є передчасним, оскільки у замовника не було належних підстав для проведення остаточного розрахунку з підрядником. Як вбачається з позову та додатків до нього, позивач вказав не всі оплати, які були здійснені позивачем за договором, а зазначив вибірково за незрозумілими підставами. Позивач вказав, що замовником сплачено лише 837495,77 грн., що суперечить обставинам справи та первинним документам. Деталізація виконаних робіт з розрахунком загальної суми заборгованості, надана позивачем, не містить періоду, за який стягується заборгованість, позивачем не зазначено дати оплат, рахунки, що виставлені ним для оплати та документи, якими підтверджується сплата. Деталізація не є документом, який підтверджує заборгованість за договором. Навіть додатки до договору надано позивачем у неповному обсязі, зокрема не всі додаткові угоди, не надано жодних виконавчих документів, які б свідчили, що результат за договором досягнений. Між тим відповідно до ст.54 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; законодавство, на підставі якого подається позов. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, якщо вони необхідні для правильного вирішення спору. Статтею ст.57 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Однак позивачем не дотримано вказані вимоги процесуальних норм права. Відповідно до статті 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Згідно з пунктом 2 статті 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до ст.629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами. Приписами ч.2 ст.193 ГК України встановлено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Частиною 2 ст.16 ЦК встановлено способи захисту цивільних прав та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Відповідно до ст.33 ГПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Стаття 34 ГПК України встановлює, що обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Аналіз змісту положень ГПКУ, ЦКУ дає підстави для висновку, що право на судовий захист пов'язане виключно з порушенням суб'єктивного права позивача. Отже, суд може захистити лише порушене право позивача. Відсутність хоча б однієї з умов надання судового захисту суб'єктивного права виключає можливість задоволення матеріально - правових вимог позивача. При цьому варто враховувати, що обставину дійсного (реального) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів позивача має довести належними, допустимими і достовірними доказами саме позивач. Разом з тим, доведеність позивачем факту порушення свого суб'єктивного права чи охоронюваного законом інтересу ще не означає, що він вправі пред'явити до відповідача будь-які вимоги та отримати судовий захист. Порушення прав позивача має існувати на момент розгляду спору в суді. В інших випадках, не дивлячись навіть на те, що порушення мало місце раніше, позов не підлягає задоволенню, оскільки до моменту ухвалення судового рішення об'єкт захисту буде відсутній. За принципом змагальності кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Отже, на позивача, поряд із обов'язком довести факт порушення свого суб'єктивного права відповідачем, також покладено обов'язок довести підставу позову, а саме: обставини, якими він обґрунтовує свої позовні вимоги і з якими закон пов'язує настання певних правових наслідків, тобто можливість задоволення позову. Із цих положень випливає необхідність доведення для задоволення позову таких фактів: наявність обставин, з якими закон пов'язує настання певних правових наслідків для позивача (тобто доведення заявленої підстави позову) та факт порушення його суб'єктивного права відповідачем. Недоведеність цих фактів є підставою для відмови в позові за недоведеністю (необґрунтованістю) позовних вимог. Враховуючи вищевикладене, відповідач стверджує, що позовні вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного, керуючись ст.ст.22, 32, 33, 59 Господарського процесуального кодексу України, відповідач просить суд у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» до Концерну «Міські теплові мережі» про стягнення заборгованості, за договором підряду на проведення проектних робіт №102 від 12.02.2013 року в сумі 298 275 грн. 53 коп. відмовити.

Розгляд справи відкладався.

17.05.2016р.розгляд справи був продовжений.

Позивач надав суду заяву про зменшення ціни позову від 16.05.2016р., в якій просить стягнути з відповідача, на підставі договору підряду на проведення проектних робіт № 102 від 12.02.2013 року, заборгованість за виконані та не оплачені підрядні роботи в сумі 292 268 грн. 87 коп.

Заява позивача приймається судом, оскільки заявлена відповідно до статті 22 Господарського процесуального кодексу України.

В судовому засіданні 17.05.2016р. позивач надав суду заяву про зменшення ціни позову від 17.05.2016р., в якій остаточно просить стягнути з відповідача, на підставі договору підряду на проведення проектних робіт № 102 від 12.02.2013 року, заборгованість в сумі 290 240 грн. 07 коп.

Заява позивача приймається судом, оскільки заявлена відповідно до статті 22 Господарського процесуального кодексу України.

Також позивач надав суду клопотання про повернення переплаченого судового збору від 16.05.2016р.

Клопотання позивача приймається, оскільки заявлено відповідно до ст. 22 ГПК України та ст. 7 Закону України Про судовий збір.

Позивач надав суду заперечення на відзив від 16.05.2016р., де вказав наступне: Не погоджуючись із предявленим позовом відповідач надав свій відзив, у відповідь на який позивач повідомляє про його необґрунтованість виходячи з наступного. Відповідач стверджує про те, що позивачем не надано необхідних документів, що дають право на стягнення боргу за договором, а надані акти надання послуг є лише проміжними актами. Однак така позиція є необґрунтованою. Відповідно до п. 1.1 договору, підрядник зобовязується за заявками замовника виконати проектно-вишукувальні роботи з розробки проектно-кошторисної документації згідно із завданням на проектування та іншими необхідними даними, наданими замовником, а замовник зобовязується прийняти та оплатити роботу згідно з умовами договору. У п. 1.2 договору встановлено, що замовник доручає підряднику отримання необхідних технічних умов для проектування, узгодження ПКД з усіма зацікавленими організаціями, функцію «Замовника» при проведенні експертизи ПКД, а також супроводження експертизи ПКД на всіх стадіях розробки та узгодження. Відповідно до п. 1.3. договору, результатом виконаних робіт, визначених в п. 1.1 договору, є проектно-кошторисна документація, погоджена у встановленому порядку з усіма зацікавленими організаціями, яка пройшла експертизу, та по результатам якої було отримано позитивний звіт ДП «Укрдержбудекспертиза». Як свідчать додані до позовної заяви засвідчені копії ОСОБА_1 надання послуг, позивач виконав у повному обсязі роботи на підставі договору. Згідно з ті. 2.5. договору, за виконану роботу відповідно до умов договору, замовник здійснює оплату підряднику вартості робіт на підставі рахунку, згідно підписаного сторонами акту виконаних робіт, по кожному окремому випадку згідно із заявками замовника. Слід зазначити, що в кожному підписаному сторонами акті, який засвідчує факт виконання позивачем робіт є посилання на договір та конкретний рахунок на оплату. В кожному акті вказується вартість робіт, що виконана позивачем і прийнята відповідачем. За таких умов, підписаний акт надання послуг, де засвідчено факт виконання робіт за договором разом з рахунком, на який він посилається є достатньою підставою для оплати робіт, виконання яких він підтверджує. При цьому на виконання її. 2.10 Договору у кожному рахунку зазначається дата і номер договору, сума, що підлягає сплаті із зазначенням суми основного платежу та ПДВ. За таких умов, підписання між сторонами актів, що підтверджують виконання позивачем робіт за договором засвідчує той факт, що результат за договором досягнутий, виконані роботи прийняті відповідачем. Більше того, факт виконання робіт в повному обсязі підтверджується позитивними звітами ДП «Укрдержбудекспертиза» по кожному обєкту вказаному в актах. В зв'язку з цим, позивач додатково надає суду докази проходження експертизи (отримані позитивні звіти) усіх робочих проектів, за якими існує заборгованість. Саме це є кінцевим етапом виконання робіт відповідно до п. 1.3. договору, і саме це, власне, і засвідчили надані акти, що підтверджує отримання відповідачем результату відповідно до договору. Як, вже вказувалось вище, отримання позитивного звіту ДП «Укрдержбудекспертиза» підтверджує повне виконання робіт позивачем за договором, і це засвідчено в підписаних актах надання послуг. Тим більше, слід звернути увагу на те, що в кожному акті прямо вказується про те, що замовник не має жодних претензій до якості, строків, об'ємів викопаних робіт. І насамперед, як свідчать надані відповідачем копії платіжних доручень, частину виконаних робіт відповідно до актів падання послуг на підставі рахунків ним оплачувалось у повному обсязі, що спростовує доводи відповідача щодо проміжного характеру цих актів. Як вірно зазначив відповідач у своєму відзиві укладений між сторонами договір є договором підряду. У відповідності до ст. 853 ЦК України, замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. На виконання зазначеної норми, відповідач прийняв виконані роботи, жодних претензій до їх повноти, кількості та якості не висловив, а тому він повинен був оплатити ці роботи, як тою вимагає п. 2.5. договору - протягом 20 банківських днів з моменту підписання актів на підставі виставлених рахунків. Таким чином, підписані між сторонами акти, де засвідчується факт виконання робіт па підставі укладеного договору підтверджують те, що позивачем роботи виконані належно і в повному обсязі, що породжує обов'язок у відповідача їх оплатити. Окремо, позивач звертає увагу, що він просить стягнути суд заборгованість по конкретним актам надання послуг, що підписані сторонами на підставі договору. Варто зауважити, що в рамках цього ж договору, позивач викопав й інші роботи, що прийняті і не оплачені відповідачем, однак по даній справі, зазначена заборгованість не пред'являється до примусового стягнення. Вказане повідомляється з тією метою, щоб суд не встановлював в мотивувальній частіші ту обставину, що пред'явлена до стягнення сума заборгованості с загальною сумою заборгованості по договору. Також на вимогу суду надана відредагована таблиця, в якій деталізовано виконання робіт у хронологічному порядку та оплату за них відповідно до договору, а також розрахована заборгованість. Окрім цього, на вимогу суду надано повторно копії документів, які вказані у відредагованій таблиці до пояснень, а саме актів надання послуг, за якими існує заборгованість (в хронологічному порядку), рахунків на їх оплату та платіжних доручень па передоплату. У зв'язку з вищевикладеним. не оплачуючи виконані позивачем та прийняті відповідачем роботи, останній порушує ст.ст. 525, 526, 610, 837 Цивільного кодексу України та ст. 193 Господарського кодексу України.

Відповідач надав суду доповнення до відзиву від 17.05.2016р., де вказав наступне: Відповідач не погоджується з позовними вимогами (з урахуванням уточнення позивача щодо суми позову) та вважає за необхідне зазначити наступне. Проведення пошукових робіт і розробка технічної документації є передумовою будівництва будь-якого об'єкту. Через те, що розробка технічної документації вимагає спеціальних знань і навичок, а також наявності спеціальної ліцензії, виконання цієї роботи, Концерн «МТМ» звернувся до позивача як до спеціаліста в особі проектної організації. За договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов'язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити їх (ст. 887 ЦК). Правове регулювання договірних відносин цього виду здійснюється як загальними положеннями про підряд, так і спеціальними нормами, що містяться в § 4 гл. 61 ЦК. Істотною умовою такого договору є умова про предмет. Предметом договору є виконання підрядником проектних та (або) пошукових робіт, які мають завершитися розробкою проектної або іншої технічної документації або наданням замовнику даних про проведені пошуки. Під проектуванням будівництва слід розуміти процес створення проекту об'єкта капітального будівництва, що є однією із стадій інвестиційного процесу в сфері капітального будівництва. Відповідно до п.1.1 договору, підрядник зобов'язується за заявками замовника виконати проектні роботи з розробки проектно - кошторисної документації (надалі -ПКД) згідно із завданнями на проектування та іншими необхідними вихідними даними, наданими замовником, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити роботу згідно з умовами договору. Пунктом 1.3 договору визначено, що результатом виконання робіт, визначених в п.1.1 договору, є проектно-кошторисна документація, погоджена в установленому порядку з усіма зацікавленими організаціями, яка пройшла експертизу, та по результатам проведення якої було отримано позитивний звіт ДП «Укрбудекспертиза». Остаточний розрахунок за виконані роботи кожному окремому випадку здійснюється на підставі рахунку на оплату шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника або в будь-якій іншій формі, яка не заборонена діючим законодавством України, згідно акту виконаних робіт протягом 20-ти банківських днів з моменту підписання акту прийому передачі виконаних робіт (пункт 2.8 договору). Відповідно до п.2.11 договорів підряду по закінченню виконання проектних робіт підрядник зобов'язаний надати оформлений та погоджений із замовником уточнений кошторис з врахуванням фактичних витрат на отримання технічних умов, погодження ПКД та проведення експертизи. Відповідно до п.4.2 договорів підряду, після завершення робіт підрядник направляє замовнику акт здачі-приймання виконаних робіт з додатком до нього чотирьох комплектів ПКД, узгоджених у встановленому порядку разом з позитивним звітом ДП «Укрдержбудекспертиза». Відповідно до п.4.3 договорів підряду замовник протягом 5 днів з дня одержання зобов'язаний підписати акт прийому-здачі робіт, при умові надання підрядником всієї необхідної документації, і повернути його підряднику або направити мотивовану відмову від прийому робіт. Проте, як вбачається з документів, доданих позивачем до позову, підтвердження належного виконання договору замовником не надано. У матеріалах справи відсутні заявки замовника (п.1.1 договору), проектно-кошторисна документація (п.1.3, п.4.2 договору), уточнений кошторис (п.2.11 договору), позитивні звіти ДП «Укрдержбудекспертиза» (п.4.2 договору), акти прийому передачі виконаних робіт (п.4.3 договору). Також позивач не зазначає з якого саме моменту у відповідача виникло зобов'язання по сплаті. Між тим, на виконання договору замовником сплачено 3 479 683,53 грн., що підтверджується платіжними дорученнями, копії яких надано до матеріалів справи. Позивач пред'являючи вимогу про стягнення коштів, підставою для сплати зазначив вибіркові акти, не вказуючи при цьому ступінь виконання договору в цілому. Між тим, договір передбачає поетапне виконання робіт і оплату за ним, тобто для визначення реальної суми заборгованості необхідно розглядати виконання сторонами всього договору в цілому, а не часткові етапи виконання. Відповідач наголошує, що в даному випадку, навіть підписаний сторонами акт надання послуг не є підставою для проведення остаточного розрахунку за договором, оскільки такий акт є лише однією із декількох підстав для проведення остаточного розрахунку. Враховуючи викладене та з аналізу документів, що представив позивач, випливає що у замовника ні до подачі позову, ні на момент розгляду даної справи не має належних підстав для проведення остаточного розрахунку з підрядником. Законодавцем обов'язок належного доведення позовних вимог покладено на позивача. Відповідач не зобов'язаний допомагати та сприяти позивачу в доведенні позовних вимог. Враховуючи принцип змагальності сторін, відповідач має довести свої заперечення на позов. Таким чином зазначає відповідач, з урахуванням вищевикладеного, позовні вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного, керуючись ст.ст.22, 32, 33, 59 Господарського процесуальної кодексу України, відповідач просить суд у задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» до Концерну «Міські теплові мережі» про стягнення заборгованості, за договором підряду на проведення проектних робіт №102 від 12.02.2013 року відмовити в повному обсязі.

У звязку з витребуванням додаткових документів, розгляд справи слід відкласти.

Керуючись ст. ст. 22, 77, 86 ГПК України, суд

У Х В А Л И В :

Розгляд справи відкласти до 02.06.2016р. о 11 год. 00 хв.

Зобовязати позивача у строк до 31.05.2016р. виконати дії та надати документи, витребувані ухвалами суду від 21.04.2016р. та від 12.05.2016р.; а також: надати суду акти виконаних робіт та акти прийому-передачі виконаних робіт (п. 2.8. договору); проміжні акти (п. 2.7 договору); проектно-кошторисну документацію (п. 1.3 договору); докази направлення відповідачу актів здачі-приймання виконаних робіт з 4 комплектами ПКД (п. 4.2 договору); своєчасно провести звірку розрахунків з відповідачем по спірній сумі, для чого зявитися до останнього для складання детального двостороннього акту звірки, в якому вказати всі документи, що підтверджують заборгованість (акти, рахунки, платіжні документи та ін.), акт звірки та всі документи надати суду; належним чином засвідчені копії витребуваних документів надати суду для справи, оригінали надати в судове засідання для огляду. Забезпечити явку в судове засідання уповноваженого представника.

Зобовязати відповідача у строк до 31.05.2016р. виконати дії та надати документи, витребувані ухвалами суду від 21.04.2016р. та від 12.05.2016р.;а також: надати суду акти виконаних робіт та акти прийому-передачі виконаних робіт (п. 2.8. договору); проміжні акти (п. 2.7 договору); проектно-кошторисну документацію (п. 1.3 договору); всі документи в обґрунтування сум переплат, у т.ч. рахунків на оплату, зазначених у контррозрахунку; провести звірку розрахунків з позивачем по спірній сумі, за результатами звірки скласти детальний двосторонній акт звірки, в якому вказати всі документи, що підтверджують заборгованість (акти, рахунки, платіжні документи та ін.) та її оплату /повністю або частково/, акт звірки та всі документи надати суду; всі документи, на підтвердження того, що переплата сум була проведена саме по спірним актам; належним чином засвідчені копії витребуваних документів надати суду для справи, оригінали надати в судове засідання для огляду. Забезпечити явку в судове засідання уповноваженого представника.

Суд вважає за необхідне попередити сторін, що за невиконання вимог суду, у тому числі у випадку неявки представника, у відповідності з ст. 83 ГПК України, суд має право стягнути в доход Державного бюджету України із сторони, яка ухиляється від вчинення дій, покладених судом штраф у розмірі до 1 700 грн.

Суддя Л.С. Місюра