ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ ОСОБА_1

"11" травня 2016 р. Справа № 911/1540/16

Суддя Христенко О.О., розглянувши позовні матеріали

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву (01032, м. Київ, бульвар Тараса Шевченка, 50-Г, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «БК Артсервіс» (08132, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Святошинська, 11, )

про дострокове розірвання договору оренди та повернення майна

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду Київської області надійшла позовна заява Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву до товариства з обмеженою відповідальністю «БК Артсервіс» про дострокове розірвання договору оренди нерухомого майна, що належить державній власності № 6497 від 10.06.2013 та повернення державного нерухомого майна частину нежилого приміщення загальною площею 3,93 кв. м, що розміщене за адресою: м. Київ, пр-т Науки, 1/2 на 1-му поверсі будівлі автовокзалу «Київ» та перебуває на балансі Державного підприємства «Київпассервіс» за актом приймання-передачі регіональному відділенню Фонду державного майна України по місту Києву. Крім того, позивач просить суд відстрочити йому сплату судового збору за подання позовної заяви до товариства з обмеженою відповідальністю «БК Артсервіс» до набрання законної сили рішення першої інстанції у даній справі.

Згідно із пунктом 4 частини першої ст. 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо до позовної заяви не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно пункту 3 частини першої ст. 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до частини другої ст. 44 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Спеціальним законом, що регулює зазначені питання, є Закон України «Про судовий збір», статтею 2 якого визначено, що платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду, тобто позивачі. Відповідно до частини 1 ст. 3 вказаного закону, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За таких обставин, в даному випадку обовязок сплати судового збору законом покладено на позивача Регіональне відділення Фонду державного майна України по м. Києву.

Судовий збір сплачується до територіальних органів Державної казначейської служби України; платники судового збору у платіжних документах на перерахування судового збору повинні в рядку «одержувач» зазначити найменування територіального органу казначейської служби за місцем знаходження господарського суду, який розглядає справу. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Оригінал платіжного доручення має бути доданий до позовної заяви.

Проте, як вбачається з матеріалів позовної заяви, в порушення вищезазначених вимог, позивачем до позову доказів сплати судового збору не додано.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може за своєю ініціативою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до позиції Пленуму Вищого господарського суду України, викладеної в пункті 3.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013р. № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України», клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Позивачем не подано належних та допустимих доказів на підтвердження існування обставин, які б обєктивно свідчили про неможливість позивачу виконати вимоги закону та сплатити судовий збір у встановленому законом порядку та розмірі, а саме в сумі 2756,00 грн.

При цьому судом враховується, що відповідно до п. 2 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 № 484-VIII Кабінету Міністрів України зобовязано забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до вищевикладеного, враховуючи конституційний принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції України), суд робить висновок про те, що заява про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає, позивачем не подано належних та допустимих доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, що є підставою для повернення позовної заяви без розгляду на підставі пунктів 4 частини першої статті 63 ГПК України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись пунктом 4 частини першої статті 63, статтею 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору відхилити.

Позовну заяву № 30-10/4727 від 27.04.2016 Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву разом з доданими до неї документами (всього на 34 аркушах) повернути заявнику без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Суддя О.О. Христенко