ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"04" травня 2016 р.Справа № 924/159/16

Господарський суд Хмельницької області у складі судді: Гладія С. В. розглянувши матеріали справи

за позовом публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації „Хмельницькгаз, м. Хмельницький

до приватного малого підприємства „Сковод, м. Хмельницький

про стягнення 117422,40 грн.

Представники сторін:

від позивача: ОСОБА_1 за довіреністю № 4898/18 від 23.10.2015р.

ОСОБА_2 за довіреністю № 2129 від 21.04.2016р.

від відповідача: ОСОБА_3 за довіреністю від 19.01.2016р.

ОСОБА_4 за довіреністю № 145 від 12.04.2016р.

Відповідно до ч. 2 ст. 85 ГПК України, в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Обставини справи:

Позивач звернувся з позовом до суду в якому просить стягнути з ПМП «Сковод» 117422,49 грн. матеріальної шкоди завданої внаслідок пошкодження відповідачем газопроводу середнього тиску Д-273мм в результаті проведення земляних робіт, а саме буріння отвору під проїжджою частиною за адресою м. Хмельницький, вул. М. Рибалка, 8, яка складається з 49387,30 грн. вартість проведення робіт по усуненню пошкодження газопроводу та 68035,19 грн. втрати природного газу.

В обґрунтування позову посилається на п. 4.3.40, п. 4.3.41 Правил безпеки систем газопостачання України, затвердженими наказом Державного комітету України по нагляду за охороною праці від 01.10.1997 року № 254, чинними на час звернення відповідача до ПАТ «Хмельницькгаз» щодо погодження питання про виконання земляних робіт, ст. 1166 ЦК України.

Просить позов задоволити.

Відповідач проти позову заперечує, посилається на те, що відповідно до п. 10.3.7 Правил благоустрою території міста Хмельницького , затверджених рішенням № 71 від 25.06.2014 року 39 сесії Хмельницької міської ради , прокладення підземних комунікацій і будівництво підземних споруд у центральній частині міста обмежених вулицями Камянецькою, Прибузькою, Старокостянтинівським шосе та Пушкіна, на вулицях та площах з удосконаленим дорожнім покриттям та інтенсивним рухом транспорту здійснюється, як правило, закритим способом. 22.10.2015 року до початку проведення робіт ПМП «Сковод» викликало представника позивача на місце проведення робіт, який повідомив, що газопровід залягає на глибині приблизно 1 м 1.20 м. 26.10.2015 року представник позивача викликався повторно та вдруге повідомив інформацію про глибину прокладки газопроводу , а саме, що газопровід прокладено на глибині 1 м 1,20 м, крім того повідомив, що прокол слід робити глибше 1,5 метра. Відповідно, всі роботи проводились із дотриманням вказівок представника ПАТ по газопостачанню та газифікації «Хмельницькгаз». Відповідач здійснював прокол на глибині 2,50 метра, тобто значно глибше ніж було повідомлено представником позивача, відповідно і жодних комунікацій на цій глибині не повинно було бути, у звязку з чим просить відмовити в задоволенні позову.

В додаткових поясненнях щодо суми завданої шкоди відповідач посилається на те, що в матеріалах справи міститься два ідентичних платіжних доручення № BN-103112, зроблених під різними датами, позивачем не було надано оригінал доручення та банківську виписку яка б дійсно підтверджувала здійснення платежу, не було надано акт виконаних робіт між ПАТ по газопостачанню та газифікації «Хмельницькгаз» та КП по будівництву, ремонту та експлуатації доріг виконкому Хмельницької міської ради, відповідно, сума 2304,50 грн. є непідтвердженою.

Зазначає також, що обєми використаного позивачем щебеню завищені на 2 тонни 426 кг., позивачем також невірно розраховано витрати пального, а також не надано жодних підтверджуючих документів щодо даних вказаних при розрахунку газу (фотографічне зображення, абсолютний тиск газу в газопроводі, густина газу, сертифікат якості газу), відповідно, розрахунок втрат газу не може бути підставою для стягнення коштів, оскільки він нічим не підтверджений.

На підставі викладеного просить в позові відмовити.

Суд, оцінивши подані сторонами по справі докази вважає за можливе прийняти рішення по суті.

ВСТАНОВИВ:

23.04.2015 року Службою підземних газопроводів ПАТ «Хмельницькгаз» погоджено товариству з обмеженою відповідальністю «Сковод» проведення земляних робіт по вул.. М. Рибалко на наступних умовах:

1. за добу до початку земляних робіт викликати представника за тел. 104;

2. земляні роботи в охоронній зоні газопроводу виконувати тільки вручну;

3. у випадку пошкодження підземних газових мереж негайно повідомити СПГ за тел. 104, 71-04-70, 71-04-65;

4. провести детальне трасування мереж газопостачання з визначенням місця знаходження газопроводів.

30.10.2015 року аварійно-диспетчерською службою центрального виробництва ПАТ «Хмельницькгаз» прийнято заявку № 5 від гр. ОСОБА_5 наступного змісту: за адресою вул. Рибалко, 8 відчувається запах газу. Заявка прийнята 30.10.2015 року об 11 год. 35 хв. Та передана відповідальному виконавцю 30.10.2015 року об 11 год. 37 хв. Час виїзду 11 год. 38 хв. Час прибуття на місце замовника 11.40 хв.

За результатами обстеження аварійною бригадою складено акт від 30.10.2015 року, яким встановлено, що в результаті проведення земельних робіт , а саме буріння отвору під проїжджою частиною за адресою Рибалко, 8 ПМП «Сковод» було пошкоджено газопровід середнього тиску. Діаметр та розмір пошкодження невідомі. Аварійна бригада приїхала на місце аварії в 11 год. 40 хв., витік газу усунено в 13 год.35 хв.

Внаслідок аварійного усунення витоку газу на газопроводі середнього тиску Д-237мм по вул. М. Рибалко в районі будинку №8 публічним акціонерним товариством «Хмельницькгаз» СПГ складено та підписано акт приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2015 року форми КБ-2в на суму 43601,52 грн. та акт приймання виконаних будівельно-монтажних робіт за жовтень 2015 року на суму 5785,78 грн.

Розрахунок втрат газу при аварійному пошкодженні газопроводу визначено за формулою 2.6 стор. 121. ОСОБА_6 «Эксплуатация и ремонт систем газоснабжения». Киев 1992, згідно з якою фактична втрата газу при прориві труби складає 7554,56 м. куб., що складає 68035,19 грн.

16.11.2015 року позивачем на адресу відповідача надіслано для подальшого підписання акти приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2015 року на суму 43601,52 грн. та акти приймання виконаних будівельно-монтажних робіт за жовтень 2015 року на суму 5785,78 грн., а також надіслано для здійснення оплати рахунки № 000027987 від 06.11.2015 року на суму 5785,78 грн., № 000027992 від 06.11.2015 року на суму 43601,52 грн., № 2015/ТП-ПР-П172096 від 09.11.2015 року на суму 68035,19 грн.

У звязку з не поверненням відповідачем актів приймання виконаних робіт та у звязку з несплатою завданої шкоди, позивач звернувся з позовом до суду в якому просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду в сумі 117422,49 грн.

Досліджуючи надані по справі докази, оцінюючи їх в сукупності, судом до уваги приймається наступне:

Пунктом 4.3.41. Правил безпеки систем газопостачання України № 254 передбачено, що перед початком робіт ударних механізмів і землерийної техніки поблизу підземного газопроводу організація, яка виконує земляні роботи, зобовязана виявити фактичне місцезнаходження газопроводу шляхом відкриття шурфів вручну і в присутності представника СПГГ. Ударні механізми для розпушування ґрунту можуть застосовуватися на відстані не ближче ніж 3 м від підземного газопроводу, а механізми, здатні значно відхилятися від вертикальної осі (куля, клин-баба тощо), - на відстані не ближче ніж 5 м.

В п. 4.3.40. цих Правил зазначено, що організація, яка виконує будівельні і земляні роботи, повинна представляти СПГГ проект виконання робіт, складений з урахуванням вимог СНиП 3.02.01-87, СНиП Ш-4-80*, ДБН А3.1-5-96. Будівельні і земляні роботи на відстані менше ніж 15 м від газопроводу допускаються тільки на підставі письмового дозволу СПГГ, у якому повинні бути зазначені умови і порядок їх проведення. До дозволу додається схема розташування газопроводу з привязками.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем надано дозвіл на виконання земляних робіт на наступних умовах: за добу до початку земляних робіт викликати представника за тел. 104; земляні роботи в охоронній зоні газопроводу виконувати тільки вручну; у випадку пошкодження підземних газових мереж негайно повідомити СПГ за тел. 104, 71-04-70, 71-04-65; провести детальне трасування мереж газопостачання з визначенням місця знаходження газопроводів.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про трубопровідний транспорт», охоронна зона - це землі вздовж магістральних та промислових трубопроводів, навколо промислових обєктів для забезпечення нормальних умов їх експлуатації, запобігання ушкодженню, а також для зменшення їх негативного впливу на людей, суміжні землі, природні обєкти та довкілля в цілому.

Відповідно до п. п 10.1.7, п. 10.1.9 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві»: земляні роботи в охоронній зоні кабелів високої напруги, діючих газопроводів та інших комунікацій необхідно виконувати за нарядом-допуском після одержання дозволу від організацій, що їх експлуатують; виконання земляних робіт в охоронній зоні кабелів, що перебувають під напругою або діючих газопроводів необхідно здійснювати під безпосереднім наглядом керівника робіт та працівників організацій, що експлуатують ці комунікації; під час виконання земляних робіт у безпосередній близькості діючих підземних комунікацій або у разі перетинання комунікацій необхідно забезпечити незмінність положення у просторі і збереження цілісності цих комунікацій, при цьому розробка ґрунту механізованим способом дозволяється на відстані не менше ніж на 2,0 м від бокової стінки і не менше ніж 0,4 м над верхом труби, кабелю.

Вимоги вищезазначених норм відповідачем не виконано, матеріалами справи підтверджується та відповідачем не заперечується факт виконання земляних робіт безпосередньо у місці пошкодження газопроводу спеціальною технікою а не вручну, без проведення детального трасування мереж газопостачання з визначенням місця знаходження газопроводів та без представника організації, що експлуатує даний газопровід на час здійснення пошкодження газопроводу відповідачем.

Відповідачем в установленому порядку належними і допустимими доказами не спростовано та не заперечено, недотримання вимог чинного законодавства щодо порядку проведення земляних робіт в охоронній зоні газопроводу.

Правилами безпеки систем газопостачання України, затвердженими наказом Державного комітету України по нагляду за охороною праці від 01.10.1997 року № 254 встановлено порядок розслідування аварій та нещасних випадків спеціальною комісією за участю відповідного наглядового органу та передбачена форма та зміст актів які складаються за наслідками аварій і ця форма є обовязковою.

Водночас, у п. 100 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві затвердженому Постановою KM України, від 30.11.2011, № 1232 «ОСОБА_2 питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» дано визначення аварій про які йдеться у вищезазначених Правилах безпеки систем газопостачання України та встановлено порядок розслідування.

Поряд з цим, в даному випадку пошкодження газопроводу не є аварією у розумінні п. 100 вказаного Порядку, оскільки не містить притаманних ознак вказаних в ньому аварій, а відтак, передбачений Правилами безпеки порядок розслідування аварій та форма акту не є обовязковими до пошкодження та відшкодування збитків які є предметом даного спору.

Між тим, за приписами п. 4.3.29. Правил безпеки, за результатами технічного обстеження сталевих і поліетиленових газопроводів складається акт, в якому з врахуванням виявлених дефектів і оцінки технічного стану слід дати висновок про можливість подальшої експлуатації газопроводу, необхідність і строки проведення його ремонту і заміни. Акт технічного обстеження повинен затверджуватися керівником СПГГ або підприємства. Результати обстеження записуються в паспорті газопроводу.

Викладене свідчить, що у випадку пошкодження газопроводу без ознак аварій згадуваних у Порядку, складається акт у вільній формі, в якому встановлюється та відображається лише сам факт пошкодження. При цьому, виходячи з загального порядку фіксації подій та фактів (зокрема, Правил обліку природного газу під час його транспортування газорозподільними мережами) при складанні такого акту, у разі виникнення спірних питань під час підписання акта, представник сторони, який не згідний з викладеними в акті обставинами, підписує акт з викладенням окремої думки. У разі відмови представника такої сторони, від підписання, акт підписується тільки представником сторони, яка здійснює перевірку, в односторонньому порядку. В акті робиться відмітка про відмову іншої сторони від підписування.

Таким чином, складений позивачем акт від 30.10.2015 відповідає цим вимогам, а відтак, є належним доказом підтвердження пошкодження газопроводу. При цьому, викладені в ньому обставини відповідачем в установленому порядку не заперечено та не спростовано.

Таким чином, враховуючи викладене, наявністю причинного звязку між цими діями, бездіяльністю і шкодою, фактом пошкодження газопроводу позивача в результаті проведення несанкціонованих робіт, оскільки дозвіл на роботи з застосуванням спеціальної техніки позивачем не надавався, наслідками які виникли, та вищезазначені норми права суд дійшов висновку, що саме відповідач повинен відповідати за шкоду завдану позивачу як власник джерела підвищеної небезпеки.

За приписами статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статті 1187, 1188 ЦК України відносяться до спеціальних деліктів, які передбачають особливості субєктного складу відповідальних осіб (коли обовязок відшкодування шкоди покладається не на безпосереднього заподіювана, а на іншу вказану у законі особу - власника джерела підвищеної небезпеки) та встановлюють покладення відповідальності за завдання шкоди незалежно від вини заподіювача.

Так, ст. 1187 ЦК України встановлює особливого субєкта, відповідального за завдання шкоди джерелом підвищеної небезпеки.

Згідно з ч. 2 ст. 1187 ЦК України, таким субєктом є особа, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим обєктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Отже, джерелом підвищеної небезпеки визнається будь-яке застосування концентрованої енергії у таких випадках, коли енергія використовується не в споживчих цілях, не в побуті, а на виробництві, на транспорті.

Виходячи з наведеного, до спірних взаємовідносин застосовуються правила відшкодування шкоди, встановлені статтею 1187 ЦК України.

Особливість правил відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, полягає в необхідності наявності лише трьох підстав для виникнення відповідальності, а саме, наявність шкоди; протиправна дія заподіювана шкоди та наявність причинного звязку між протиправною дією та шкодою.

Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, завжди є неправомірною та передбачає безвинну відповідальність власника такого джерела.

Тобто, вина заподіювача шкоди не вимагається для виникнення зобовязання. Також, особа, яка завдала шкоди джерелом підвищеної небезпеки відповідає й за випадкове її завдання (без вини).

Обовязок відшкодувати завдану шкоду джерелом підвищеної небезпеки покладається на володільця джерела.

Таким чином судом встановлено, що відповідачем порушено вимоги п 4.3.40, 4.3.41 Правил безпеки системи газопостачання № 254 від 01.10.97р., щодо порядку проведення земляних робіт біля діючого газопроводу та п. 1 ст. 16 Закону України «Про благоустрій населених пунктів».

Причинний звязок між діями відповідача та наслідками - заподіяння позивачу збитків підтверджується актом від 30.10.2015р., актом приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2015 року форми КБ-2в на суму 43601,52 грн., актом приймання виконаних будівельно-монтажних робіт за жовтень 2015 року на суму 5785,78 грн.

Дослідивши розрахунки позивача щодо втрат газу при аварійному пошкодженні газопроводу в кількості 7554,56 м. куб. на суму 68035,19 грн. та вартості робіт, виконаних позивачем по ліквідації аварії на ділянці підземного газопроводу середнього тиску на суму 49387,30 грн. суд дійшов висновку, що такі розрахунки підтверджують фактичні витрати позивача, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

При цьому, судом не приймаються посилання відповідача на те, що в матеріалах справи міститься два ідентичних платіжних доручення № BN-103112, зроблених під різними датами, позивачем не було надано оригінал доручення та банківську виписку яка б дійсно підтверджувала здійснення платежу, не було надано акт виконаних робіт між ПАТ по газопостачанню та газифікації «Хмельницькгаз» та КП по будівництву, ремонту та експлуатації доріг виконкому Хмельницької міської ради, відповідно, сума 2304,50 грн. є непідтвердженою,а також на те, що обєми використаного позивачем щебеню завищені на 2 тонни 426 кг., також невірно розраховано витрати пального з врахуванням наступного.

За приписами частини першої статті 853 ЦК України,замовник замовник зобовязаний прийняти роботу виконану підрядником відповідно до договору, підряду, оглянути її і вразі виявлення допущений у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право в подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконанні робіт.

Відповідно до частини четвертої статті 882 ЦК України, передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Отже, відповідно до норм чинного законодавства позивач не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання відповідача до підписання актів виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта.

У свою чергу, обовязок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на відповідача.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач в порушення вимог ст. ст. 853, 882 ЦК України, безпідставно не виконані позивачем роботи, своєчасно не заявивши про їх недоліки (за наявності таких), і отже він не звільняється від обовязку оплатити роботи, виконані позивачем внаслідок пошкодження відповідачем газопроводу середнього тиску Д-273мм.

Відповідно до ст. 43 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Згідно з ст. 32 ГПК України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у встановленому законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Відповідно до ст. 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Статтею 34 ГПК України встановлено, що господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Відповідно до ст. 43 ГПК України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене в сукупності, дослідивши всі обставини справи, виходячи з наявних у справі доказів, висловлених та зазначених правових позицій сторін по суті спору, нормативного врегулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Судові витрати у справі, відповідно до ст. 49 ГПК України, покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 1, 2, 4-4, 4-5, 4-7, 12, 13, 33, 34, 44, 49, 82, 84, 85, 87, 115 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Хмельницькгаз", м. Хмельницький до приватного малого підприємства "Сковод", м. Хмельницький про стягнення 117422,40 грн. задоволити.

Стягнути з приватного малого підприємства "Сковод" (м. Хмельницький, вул. Чорновола, 159, код 14179178) на користь публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Хмельницькгаз" (м. Хмельницький, проспект Миру, 41, код 05395598) 117422,49 грн. (сто сімнадцять тисяч чотириста двадцять дві гривні 49 коп.) майнової шкоди та 1761,34 грн. (одну тисячу сімсот шістдесят одну гривню 34 коп.) витрат по оплаті судового збору.

Видати наказ.

Повне рішення складено 10.05.2016 року.

Суддя С.В. Гладій