ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"26" квітня 2016 р.Справа № 924/1969/15

Господарський суд Хмельницької області у складі: суддя Шпак В.О., розглянувши матеріали справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "Украгровибухпром" м. Корсунь-Шевченківський Черкаської області

до Приватного підприємства "Виробничо-комерційне підприємства "Нігинсахкампром" м. Кам'янець-Подільський

про стягнення 190185,61 грн., з яких 184575,04 грн. - основного боргу, 4245,22 грн. - інфляційних втрат, 1365,35 грн. - 3% річних

та за зустрічним позовом Приватного підприємства "Виробничо-комерційне підприємства "Нігинсахкампром" м. Кам'янець-Подільський

до Приватного акціонерного товариства "Украгровибухпром" м. Корсунь-Шевченківський Черкаської області

про стягнення 252000,00 грн., в рахунок відшкодування збитків, завданих невиконанням договору

Представники сторін:

від позивача: не з'явився

від відповідача: ОСОБА_1 - за довіреністю від 13.02.2015 р.

Суть спору:

Позивач приватне акціонерного товариства "Украгровибухпром" м. Корсунь-Шевченківський Черкаської області звернувся із позовом до Приватного підприємства "Виробничо-комерційне підприємства "Нігинсахкампром" м. Кам'янець-Подільський про стягнення 190185,61 грн., з яких 184575,04 грн. - основного боргу, 4245,22 грн. - інфляційних втрат, 1365,35 грн. - 3% річних.

В обґрунтування зазначених вимог посилається на неналежне виконання відповідачем договору стосовно здійснення оплати за виконані роботи.

Відповідачем - Приватним підприємством "Виробничо-комерційне підприємства "Нігинсахкампром" м. Кам'янець-Подільський подано зустрічний позов про стягнення 252000,00 грн., в рахунок відшкодування збитків, завданих невиконанням договору із Приватного акціонерного товариства "Украгровибухпром" м. Корсунь-Шевченківський Черкаської області на користь Приватного підприємства "Виробничо-комерційне підприємства "Нігинсахкампром" м. Кам'янець-Подільський.

Свої доводи він обґрунтовує тим, що 29 листопада 2012 року між позивачем (Замовник) та відповідачем (Підрядник) було укладено Договір № 35 на проведення вибухових робіт.

Відповідно до п.п.1.1, 1.2 Договору позивач зобов'язався виконати вибухові роботи на підприємстві відповідача.

На виконання умов Договору Підрядником було проведено три вибухи загальним обсягом 44 530 м3 (18 185 м3, 9 620 м3, 16 725 м3), що підтверджується актами № 10 від 12 березня 2015 року, № 193 від 19 червня 2015 року та № 223 від 2 серпня 2015 року (копії додаються).

Згідно з п.2.7 Договору допустимий вихід негабаритних каменів не повинен перевищувати 12% від обсягів вибухових робіт. При перевищенні - підривання здійснюється Підрядником безкоштовно, а в межах - за окрему плату.

Після проведених вибухових робіт, на території кар'єру Смотрицького родовища вапняків, де відбувались вибухові роботи згідно Договору, залишилось 12 тис.м3 негабаритного бутового каменю, що підтверджується довідкою № 1СМ від 7 листопада 2015 року (копія додається).

Об'єм негабариту, який залишився після проведених вибухових робіт значно перевищив допустиму норму у 12%, однак, Підрядник, станом на момент подання даного позову, вказані порушення Договору не усунув.

Розрахунок допущених Підрядником порушень Договору:

- загальний обсяг виконаних робіт = 44 530 м3;

- допустима норма перевищення негабариту (12% згідно п.2.7 Договору) = 5 343,6 м3 (44530м3 * 12% /100%);

- об'єм негабаритного бутового каменю, який залишився після проведених вибухових робіт (у метрах кубічних) = 12 тис.м3;

- об'єм негабаритного бутового каменю, який залишився після проведених вибухових робіт (у відсотках) = 26,95%.

Відповідач за первісним позовом зазначає, що враховуючи вищевикладене, 1 лютого 2016 року уклав з товариством з обмеженою відповідальністю „Удар договір, предметом якого є виконання робіт з подрібнення гірничої маси, розкладки негабариту та навантаження на автомобільний транспорт. Згідно заявки на виконання робіт по даному договору, загальний об'єм робіт становить 12 000 метрів кубічних, вартість робіт по дробленню негабаритної гранітної продукції за 1 кубічний метр - 21 грн., а, відтак, загальна вартість робіт становить 252 000 грн.

В судовому засідання 31.03.2016року ним долучено до матеріалів справи платіжні доручення №45 від 01.02.2016р. на суму 85000грн, №49 від 02.02.2016р. на суму 90000грн., №54 від 003.02.2016р. на суму 77000грн., всього 252000грн.

З посиланням на ст.ст.224,225 Господарського кодексу України стягнути вказану суму як збитки, причинені відповідачем у звязку із неналежним виконанням договору.

Приватне акціонерне товариство "Украгровибухпром" м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області вимоги зустрічного позову не визнало, надало відзив на зустрічний позов.

В обґрунтування своїх заперечень зазначає, що договором не передбачено право замовника на припинення оплати виконаних робіт, договором не передбачено право замовника на усунення недоліків вибуху, якщо такі і мали б місце, власними силами замовника.

Пунктом 2.7.Договору сторони передбачили, що в разі перевищення норми виходу негабаритного каменю від обсягу вибухових робіт (понад 12% від обсягів вибухових робіт) „... підривання здійснюється Підрядником безкоштовно, а в межах - за окрему плату.

Відповідно до пункту 6.2.1 Договору замовник брав на себе зобов'язання, що „в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов Договору або інших недоліків негайно заявити про них Підрядникові.

Позивачем за зустрічним позовом в позовній заяві не спростовано факту надання відповідачем послуг за Договором підряду від 29 листопада 2012 року №35 на виконання вибухових робіт.

Зазначає, що послуги надано вчасно та якісно. Акт про приймання вибухових робіт (ф.25) від 02.08.2015 № 223 підписаний ПП „Виробничо-комерційним підприємством „Нігинсахкампром без будь-яких зауважень та претензій щодо якості виконаних робіт.

Підрядник не повідомлявся ні усно, ні письмово про виявлені недоліки в роботі.

Відповідно до умов Договору (п. 6.2.1.) та ч.1 ст.853 Цивільного кодексу України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до Договору підряду, оглянути: її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов Договору або інших

недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Позивач за зустрічним позовом, посилаючись на ст.ст.22 Цивільного кодексу України, зазначає, що заявлена до стягнення сума є збитками.

З огляду на положення ст..22 Цивільного кодексу України, ст.224 Господарського кодексу України для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу;1: цивільного правопорушення, зокрема: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною, поведінкою боржника та збитками, вини.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає і Позивач підтвердив той факт, що відповідачем і якісної та в повному об'ємі! виконано замовлену йому роботу, акт приймання виконаних робіт; підписано повноважними представниками сторін без зауважень.

Позивач за первісним позовом звертає увагу суду, що сама лише довідка №1 СМ від 17 листопада 2015 року: про наявність на території кар'єру Смотрицького родовища вапняків 12 тис.куб.м. негабаритного каменю, на яку посилається позивач в обґрунтування завданих йому збитків, не є підставою для застосування до відповідача ОСОБА_2 відповідальності у вигляді стягнення збитків.

Повноважний представник відповідача звернувся до суду із заявою в які просить слухати справу за відсутності повноважного представника відповідача, окрім того ним долучено копії до матеріалів справи: витягу з ЄДРПОУ та платіжне доручення №59 від 03.02.2016 року без належного засвідчення останніх.

Неявка в судове засідання господарського суду відповідача чи його представника не перешкоджає розгляду справи по суті.

Ухвала суду направлялась відповідачу на його юридичну адресу.

Статтею 75 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо відзив на позовну заяву і витребувані господарським судом документи не подано, справу можу бути розглянуто за наявними в ній матеріалами.

Пунктом 3.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. №18 передбачено, що місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи - підприємця визначається на підставі відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (стаття 17 Закону України „Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців).

Підпунктом 3.9.1 Постанови передбачено, що особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 64 та статті 87 ГПК.

У разі присутності сторони або іншого учасника судового процесу в судовому засіданні протокол судового засідання, в якому відображені відомості про явку сторін (пункт 4 частини другої статті 81-1 ГПК), є належним підтвердженням повідомлення такої сторони (іншого учасника судового процесу) про час і місце наступного судового засідання.

За змістом цієї норми, зокрема, в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

Розглядом наявних матеріалів справи встановлено:

29 листопада 2012 року між Приватним акціонерним товариством "Украгровибухпром" м. Корсунь-Шевченківський Черкаської області (замовник) та Приватним підприємством "Виробничо-комерційне підприємства "Нігинсахкампром" м. Кам'янець-Подільський (підрядник) укладено договір на проведення вибухових робіт.

Відповідно до п. 1.1. договору за дорученням замовника, підрядник зобовязується на власний ризик виконати певну роботу за умов цього договору, а замовник зобовязується прийняти та оплатити її.

Замовник доручає, а підрядник приймає на себе зобовязання по виконанню комплексу організаційних і технічних заходів, повязаних з підготовкою і проведенням вибухів. Місце проведення вибухових робіт: с.Смотрич, Дунаєвецький район, Хмельницька обл. (пункт 1.2, 1,3 договору).

Відповідно до п. 2.10 виконанні підрядником роботи оформляються Актом виконаних робіт за формою №25 в будь-якому випадку Акт виконаних робіт є рахунком і основного для розрахунку, в разі якщо підрядником не виставлено рахунку фактури та/або платіжної вимоги-доручення.

Акт виконаних робіт за формою №25 складається на кожен вибух окремо. (пункт 2.11 договору).

Сторони погодили, що відповідно до п. 2.12 замовник зобовязаний прийняти виконанні підрядником вибухові роботи шляхом оформленням та підписання відповідних актів не пізніше 2-х діб після проведення вибухових робіт. У випадку мотивованої відмови Замовника прийняти виконанні роботи, сторонами складається акт з переліком претензій Замовника. Виправлення неякісно проведених робіт підрядником проводиться без додаткової оплати у погоджені між сторонами строки. Не безпідставна відмова Замовника від прийняття виконаних альбіт не допускається.

Відповідно до п.4.1. договору сторони домовились, що підрядник зобовязується розпочати виконання робіт протягом 5 (пяти) днів з моменту отримання передоплати.

Розділом 5 сторони визначили ціну , умови і порядок оплати, відповідно до якого вартість та витрати по виконанню вибухових робіт визначаються Сторонами із розрахунку за 1 (один) кубічний метр в твердому тілі, які оформлюються протоколами погодження ціни по кожному вибуху окремо та становлять невід'ємну частину даногоДоговору. (пункт 5.1 договору)

Підставою для розрахунків являється Акт виконаних робіт ( ф.25) (пункт 5.3 договору).

Відповідно до п.5.4 договору розрахунки за даним Договором здійснюються в наступному порядку: а) 60 % вартості робіт з врахуванням положень п.5.1 даного Договору - попередня оплата на підставі виставленого Підрядником рахунку-фактури, яку Замовник зобовязаний сплатити протязі 5 банківських днів до виконання ВР; 6)40% вартості з врахуванням положень п.5.1. даного Договору на протязі 10 банківських днів після підписання Акту виконаних робіт

Відповідно до п. 10.1 договір набирає чинності з моменту підписання його сторонами.

Договір підписаний представниками сторін та скріплений їх печатками.

Відповідно до додатку №1 до договору сторони погодили договірну ціну на проведення буровибухових робіт, відповідно до якого визначили що комплекс буро вибухових робіт, вартість дизпалива за рахунок підрядчика (обєм від 15000 м3) складає 21,48 грн/кбм. з ПДВ 20%.

Відповідно до акту №223 від 02.08.2015 року виконавець виконав роботи на суму 215752,50 грн. в тому числі ПДВ 20%.

Позивач зазначає, що відповідачем здійснено часткову/попередню оплату за виконані роботи на суму 31177,46 грн.

Позивач зазначає, що відповідачем належним чином не проведено розрахунок за фактично виконані роботи на момент подання позовної заяви за ним рахується заборгованість 184575,04 грн.

Окрім того позивачем на підставі пункту 8.3 договору, ст. 625 ЦК України нараховано 4245,22 грн. індексу інфляції та 1365,35 грн. 3% річних.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов до наступних висновків

Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України та ст. 174 Господарського кодексу України, господарські зобов'язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 175 Господарського кодексу України, майнові зобов'язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

З положень ст. 509 ЦК України, ст.173 ГК України вбачається, що господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Нормами ст. 627 ЦК України встановлено свободу договору, тобто відповідно до ст. 6 цього Кодексу, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Як убачається з матеріалів справи, за своєю правовою природою даний договір є договором підряду.

Згідно зі ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Частиною 1 ст. 844 ЦК України передбачено, що ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі.

Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

Статтею 853 ЦК України визначено обов'язок замовника прийняти роботу, виконану підрядником.

Зокрема, Замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

В п. 2.10 Договору сторони погодили, що виконанні підрядником роботи оформляються Актом виконаних робіт за формою №25 в будь-якому випадку Акт виконаних робіт є рахунком і основного для розрахунку, в разі якщо підрядником не виставлено рахунку фактури та/або платіжної вимоги-доручення.

Розрахунки за даним Договором здійснюються в наступному порядку: а) 60 % вартості робіт з врахуванням положень п.5.1 даного Договору - попередня оплата на підставі виставленого Підрядником рахунку-фактури, яку Замовник зобовязаний сплатити протязі5 банківських днів до виконання ВР; 6)40% вартості з врахуванням положень п.5.1. даного Договору на протязі 10 банківських днів після підписання Акту виконаних робіт (п. 5.4 Договору)

Позивачем долучено до матеріалів заяви акт №223 від 02.08.2015 року, відповідно до якого виконавець виконав роботи на суму 215752,50 грн. в тому числі ПДВ 20%, який підписаний обома сторонами.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Відповідно до ч. 4 ст. 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Отже, відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта.

У свою чергу, обов'язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Позивач свої зобовязання за договором виконав належним чином. Відповідач умов договору від 29 листопада 2012 року належним чином не виконав, внаслідок чого у нього утворився борг в сумі 184575,04 грн. Дана заборгованість підвереджується матеріалами справи, зокрема, актом виконаних робіт, який підписаний та скріплений печатками сторін.

З огляду на викладене вимога позивача в частині стягнення 184575,04 грн., заборгованості є правомірною та підлягає задоволенню.

Позивачем нараховано 1365,35 грн. 3% річних та 4245,22 грн. інфляційних.

Відповідно до ст.625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

При перерахунку річних, суд прийшов до висновку, що відповідачем не вірно визначено нарахування 3% річних за вказаний період. Правильним є нарахування в розмірі 1152,96 грн. 3% та підлягає стягненню з відповідача.

В стягненні 212,39грн 3% річних необхідно відмовити.

При перерахунку інфляційних, суд прийшов до висновку, що відповідачем вірно визначено розмір 4245,22 грн. інфляційних, що підлягає стягненню з відповідача.

Вирішуючи зустрічний позов, суд приймає до уваги наступне.

01 лютого 2016 року між приватним підприємством "Виробничо-комерційне підприємство "Нігинсахкампром" м. Кам'янець-Подільський та Товариством з обмеженою відповідальністю „Удар м.Київ укладено договір відповідно до якого виконавець зобовязується протягом визначеного договорі строку виконувати за плату роботи: з подрібнення гірничої маси, розкладки негабариту та навантаження на автомобільний транспорт замовника гірничої маси , шляхом використання власної техніки (з екіпажем) : екскаватор, з гідро молотом та ковшем 1 одиниця (пункт 1.1 договору).

Відповідно до пункту 1.2 договору замовник зобовязаний прийняти відповідно до акту виконанні роботи та сплатити їх вартість.

Згідно заявки на виконання робіт по даному договору, загальний об'єм робіт становить 12 000 метрів кубічних, вартість робіт по дробленню негабаритної гранітної продукції за 1 кубічний метр - 21 грн., а, відтак, загальна вартість робіт становить 252 000 грн.

Позивач за зустрічним позовом посилається на рахунок-фактуру №СФ-0000003 від 01.02.2016року, виставлений ТОВ „Удар на суму 210 000грн.

Позивачем долучено до матеріалів справи платіжні доручення №45 від 01.02.2016р. на суму 85000грн, №49 від 02.02.2016р. на суму 90000грн., №54 від 003.02.2016р. на суму 77000грн., №59 від 03 лютого 2016 року на суму 7000,00 грн., всього 259000грн.

Вказані були перераховані ТОВ „Удар за виконані ним роботи по договору від 01 лютого 2016 року.

Згідно зі ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно зі ст.224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобовязання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки субєкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобовязання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Пунктом 4 ст.611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди.

В інформаційному листі Вищого господарського суду України №01-06/1837/15 від 20.10.2015р. „Про доповнення Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 15.03.2011 № 01-06/249 „Про постанови Верховного Суду України, прийняті за результатами перегляду судових рішень господарських судів зазначено, що із аналізу статей 224, 225 Господарського кодексу України (далі - ГК України) та статті 614 ЦК України вбачається, що особа, яка порушила зобовязання, несе цивільно-правову відповідальність, зокрема, у вигляді відшкодування збитків. Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків є необхідною наявність усіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправна поведінка боржника, яка полягає у невиконанні або неналежному виконанні ним зобовязання; наявність шкоди (збитки - це грошовий вираз шкоди); причинний звязок між протиправною поведінкою та завданою шкодою; вина боржника.

При цьому згідно з частиною першою статті 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом. Усі ці складові визначаються виходячи з об'єктивних критеріїв, і не залежать від ціни, зазначеній сторонами в договорі.

При вирішенні даного зустрічного позову судом береться до уваги, той факт, що сторони по договору підряду №35 від 29 листопада 2012року на проведення вибухових робіт погодили комплекс робіт, які виконуються підрядником. Зокрема в ч.3 п. 1.4 договору підряду №35 від 29 листопада 2012 року сторони чітко визначили, що в комплекс робіт, які виконуються Підрядником входять вибухові роботи та розробка негабаритного каменю до встановлених розмірів та проценту відходу у пункті 2.7 договору.

Отже, підписавши акт виконаних робіт №223 від 02.08.2015 року сторони узгодили, що Підрядником виконано усі роботи (в тому числі розробка негабаритного каменю) відповідно до положень договору підряду №35 від 29 листопада 2012 року.

Статтею 853 ЦК України визначено обов'язок замовника прийняти роботу, виконану підрядником.

Замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

ПП „Виробничо-комерційне підприємства „Нігинсахкампром підписало без застережень акт виконаних робіт №223 від 02.08.2015 року. Представники підприємства не заявляли про перевищення негабаритного каменю понад допустимі норми.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України підставою виникнення цивільних прав і обов'язків, у тому числі щодо відшкодування кредиторові або іншій особі збитків (шкоди), є зобов'язання, які виникають з договорів та інших правочинів або внаслідок завдання шкоди. За статтею 174 Господарського кодексу України (далі - ГК України) господарські зобов'язання можуть виникати внаслідок заподіяння шкоди суб'єкту або суб'єктом господарювання.

Вирішуючи спори про стягнення заподіяних збитків, господарський суд перш за все повинен з'ясувати правові підстави покладення на винну особу зазначеної майнової відповідальності. При цьому господарському суду слід відрізняти обов'язок боржника відшкодувати збитки, завдані невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання, що випливає з договору (статті 623 ЦК України), від позадоговірної шкоди, тобто від зобов'язання, що виникає внаслідок завдання шкоди (глава 82 ЦК України). Тому помилковими є рішення окремих господарських судів, які при вирішенні спорів, пов'язаних з відшкодуванням збитків, заподіяних невиконанням або неналежним виконанням договірних зобов'язань, посилаються на статтю 1166 ЦК України.

Як у випадку невиконання договору, так і за зобов'язанням, що виникає внаслідок заподіяння шкоди, чинне законодавство виходить з принципу вини контрагента або особи, яка завдала шкоду (статті 614 та 1166 ЦК України). Однак щодо зобов'язань, які виникають внаслідок заподіяння шкоди, є виняток з цього загального правила, тобто коли обов'язок відшкодування завданої шкоди покладається на особу без її вини (статті 1173, 1174, 1187 ЦК України).

Крім застосування принципу вини при вирішенні спорів про відшкодування шкоди необхідно виходити з того, що шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв'язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою.

Відповідно до частини 1 статті 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим субєктам, вартість додаткових робіт, додатково втрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобовязання другою стороною; не одержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

За загальними правилами з відповідача можуть бути стягнуті збитки за наявності повного складу правопорушення, а саме:

1) порушення відповідачем своїх обов'язків перед позивачем;

2) наявності збитків, завданих відповідачем, в тому числі неодержаного позивачем прибутку;

3) причинного зв'язку між діями (бездіяльністю) відповідача та негативними наслідками, що виявились результатом таких дій (бездіяльності);

4) вини відповідача у настанні негативних наслідків, яка проявилась у будь - якій формі, тобто умислу, грубої або звичайної необережності.

Реальні збитки - це втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

За таких обставин, позивачем у справі має бути доведено наявність складу правопорушення у діях відповідача.

Відповідно до ст.ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на обґрунтування своїх вимог та заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

На думку суду, ПП „Виробничо-комерційне підприємства „Нігинсахкампром не доведено не належного виконання ПАТ „Украгровибухпром зобовязань за договором підряду і як наслідок спричинення замовнику збитків, а тому в задоволені зустрічного позову необхідно відмовити.

Згідно із ст. 49 ГПК України судовий збір належить покласти на відповідача за первісним позовом .

Зважаючи на викладене, керуючись ст.ст. 22, 44, 49, 82, 84, 85, 116 Господарського процесуального кодексу України, суд

в и р і ш и в:

Позов Приватного акціонерного товариства „Украгровибухпром м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області до Приватного підприємства „Виробничо-комерційне підприємства „Нігинсахкампром смт. Смотрич про стягнення 190185,61 грн., з яких 184575,04 грн. - основного боргу, 4245,22 грн. - інфляційних втрат, 1365,35 грн. - 3% річних задоволити частково.

Стягнути з Приватного підприємства „Виробничо-комерційне підприємства „Нігинсахкампром (смт. Смотрич, вул. Жовтнева,91, код 32057262) на користь Приватного акціонерного товариства „Украгровибухпром (Черкаська область, м.Корсунь-Шевченківський, вул. Комарова,3, код 05455573) 184575(сто вісімдесят чотири пятсот сімдесят пять гривень)грн.04коп. основного боргу, 4 245(чотири тисячі двісті сорок пять гривень)грн. 22коп. інфляції, 1152(одну тисячу сто пятдесят дві гривні)грн.96коп. 3% річних та 2 849(дві тисячі вісімсот сорок девять) грн. 59коп. судового збору.

Видати наказ.

В стягненні 212,39грн 3% річних відмовити.

У зустрічному позові Приватного підприємства „Виробничо-комерційне підприємства „Нігинсахкампром м.Кам'янець-Подільський до Приватного акціонерного товариства „Украгровибухпром м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області про стягнення 252000,00грн., в рахунок відшкодування збитків, завданих невиконанням договору відмовити.

Повний текст складено 29 квітня 2016 року

Головуючий суддя В.О. Шпак

Суддя Ю.П.Олійник

Суддя І.В. Заярнюк

Віддрук. 3 прим. :

1 - до справи,

2 - позивачу, м.Корсунь-Шевченківський, Черкаської області, вул.Комарова 3 рекомендованим із повідомленням

3 - відповідачу. Хмельницька обл., Дунаєвецький район, вул.Жовтнева, 91 рекомендованим із повідомленням