УХВАЛА

18.04.2016№ 910/4155/16

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу №910/4155/16

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Український бізнес-центр", м. Київ,

до Київської міської ради, м. Київ,

про розірвання договору оренди земельної ділянки від 16.09.2008,

за участю представників:

позивача - Кісельової Л.В. (довіреність від 25.01.2016 №3);

відповідача - Власенко І.І. (довіреність від 18.04.2016 №225-КМГ-1315),

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Український бізнес-центр" (далі - Товариство) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про розірвання договору оренди земельної ділянки від 16.09.2008 №2273 (далі - Договір), укладеного Київською міською радою (далі - Рада) та Товариством.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 11.03.2016 порушено провадження у справі; розгляд призначено на 28.03.2016.

Рада 28.03.2016 подала суду відзив на позовну заяву, у якому зазначила, що позивачем не доведено наявності підстав для розірвання Договору; позивач не довів, що інженерні і теплові мережі з'явились на земельній ділянці вже після підписання Договору; оскільки земельна ділянка та нерухомість, розміщена на ній, а саме 40/100 нежитлових приміщень позивача нерозривно пов'язані між собою, то в разі задоволення позовних вимог залишиться не вирішеним правовий режим земельної ділянки під вказаними спорудами.

Товариство 15.04.2016 подало суду клопотання про вихід за межі позовних вимог, а також документи, підготовлені на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження у справі.

Товариство 15.04.2016 подало суду заяву про зміну підстав позову, згідно якої позивач просить суд розірвати Договір з підстав припинення права власності позивача на нерухоме майно, як знаходиться на орендованій земельній ділянці, у зв'язку із набуттям іншими особами права власності на це майно.

Відповідно до частини четвертої статті 22 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання встановленого порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього Кодексу в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог. До початку розгляду господарським судом справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Суд перевірив дотримання позивачем вимог вказаної статті та прийняв заяву позивача про зміну підстав позову до розгляду.

Представник відповідача у судовому засіданні 18.04.2016 заявила клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку із необхідністю подати суду відзив на позовну заяву, враховуючи подання позивачем заяви про зміну підстав позову.

Представник позивача залишила вирішення питання про відкладення розгляду справи на розсуд суду.

Суд відклав розгляд питання про відкладення розгляду справи до встановлення фактичних обставин по справі та перейшов до розгляду справи по суті.

Представник позивача надала пояснення по суті справи, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник відповідача надала пояснення по суті справи, проти задоволення позовних вимог заперечила.

Разом з тим, представниками сторін подано суду клопотання про продовження строку розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 69 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви, проте частиною третьою вказаної статті передбачено, що у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про можливість задоволення клопотання представників сторін про продовження строку розгляду справи.

Частиною третьою статті 77 ГПК України встановлено, що суддя має право оголосити перерву в засіданні в межах встановленого строку вирішення спору з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Судом в розгляді даної справи оголошено перерву до 30.05.2016 о 10 год. 20 хв.

Відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №11 "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення", оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, клопотання представників сторін, суд дійшов висновку про необхідність продовження строку розгляду справи.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 69, 77, 86 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання представників сторін про продовження строку розгляду справи.

2. Продовжити строк розгляду спору до 30.05.2016 включно.

Суддя О. Марченко