Господарський суд
Житомирської області
_________________________________________
______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Від "20" квітня 2016 р. Справа № 906/1326/15

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Терлецької-Байдюк Н.Я.

за участю представників сторін:

від позивача-1: не з"явився

від позивача -2: ОСОБА_1 - довіреність №2036/09-15 від 23.07.2015;

від відповідача: ОСОБА_2 - довіреність б/н від 01.04.2016;

від прокурора: Рудик В.Р. - посвідчення №033462 від 18.05.2015;

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Прокурора Брусилівського району в інтересах держави в особі

1) Державної екологічної інспекції у Житомирській області (м. Житомир)

2) Брусилівської селищної ради (смт. Брусилів Житомирська область)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Брусилівський маслозавод" (смт.Брусилів Житомирська область)

про стягнення 1168323,75 грн.

В судовому засіданні 11.04.2016 в порядку ст. 77 ГПК України оголошувалася перерва до 15 год. 00 хв. 20.04.2016.

Прокурор Брусилівського району в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Житомирській області та Брусилівської селищної ради звернувся до господарського суду Житомирської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Брусилівський маслозавод" про стягнення 1168323,75грн. шкоди за забруднення земельної ділянки, з яких просить перерахувати: 233664,75грн. - до Державного бюджету України, 350497,12грн. - до бюджету Житомирської обласної ради та 584161,87грн. - до бюджету Брусилівської селищної ради, зарахувавши кошти на розрахунковий рахунок Брусилівської селищної ради Житомирської області р/р 0091 код класифікації бюджету 24062100 код МФО 811039 код ЗКПО 37799226 отримувач - УДКСУ у Брусилівському районі банк отримувача - ГУДКСУ у Житомирській області.

Ухвалою господарського суду Житомирської області від 17.11.2015 провадження у справі 906/1326/15 зупинялось до вирішення Житомирським окружним адміністративним судом справи №806/5044/15 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Брусилівський маслозавод" до Державної екологічної інспекції у Житомирській області про визнання протиправними, безпідставними і незаконними дії щодо визначення розміру відшкодування збитків на 1168323,75грн. і направлення претензії №6-3/2 від 15.06.2015, та набрання рішенням законної сили.

09.03.2016 на адресу суду від прокуратури надійшло клопотання про поновлення провадження у справі №906/1326/15. До заяви додано копію ухвали Житомирського апеляційного адміністративного суду від 04.02.2016 у справі №806/5044/15.

У відповідності до п. 5 ст. 254 КАС України постанова або ухвала суду апеляційної чи касаційної інстанції за наслідками перегляду, постанова Верховного Суду України набирають законної сили з моменту проголошення.

У звязку з тим, що обставини, за яких провадження у даній справі було зупинено, усунуті, господарський суд ухвалою від 11.03.2016 поновив провадження у справі №906/1326/15 та призначив її до розгляду.

В судовому засіданні прокурор та представник позивача-2 позовні вимоги підтримали. Вимоги обгрунтовані тим, що 08.04.2015 Державною екологічною інспекцією у Житомирській області за зверненням Брусилівської селищної ради проведено обстеження земельної ділянки в смт. Брусилів по вул. Лермонтова, прилеглої до ТОВ "Брусилівський маслозавод", в ході якого встановлено, що внаслідок скиду неочищених вод з маслозаводу допущено забруднення земельної ділянки, що відноситься до земель запасу селища, загальною площею 900 м.кв. Відібраними пробами грунту та проведеним у подальшому лабораторним аналізом виявлено значне перевищення вмісту важких металів та інших речовин у порівнянні з природним фоном. Директора ТОВ "Брусилівський маслозавод" державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища притягнуто до адміністративної відповідальності, та відповідно до "ОСОБА_1 визначення розмірів шкоди, зумовлених забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства" проведено розрахунок розміру шкоди, зумовлений забрудненням вказаної земельної ділянки, яка склала 1 168 232 грн. 75 коп. Вказану суму шкоди прокурор просить стягнути з ТОВ "Брусилівський маслозавод".

Заперечуючи проти позову, представник відповідача посилається на порушення Державною екологічною інспекцією у Житомирській області вимог Закону України „Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877. Зокрема, позапланова перевірка проведена всупереч мораторію на право проведення перевірок, без згоди центрального органу виконавчої влади, без видачі наказу та оформлення посвідчення (направлення) представникам інспекції; за результатами перевірки не складався акт встановленої форми; акт відбору грунтів зі сторони відповідача підписаний не уповноваженою особою, до акту не додано плану-схеми земельної ділянки, в акті не зазначено інформацію про засоби вимірювання, представниками інспекції порушені умови відбору проб грунту та в одному екземплярі, внаслідок чого результати вимірювань показників забруднення є не репрезентативними; не надана довідка про віднесення забрудненої земельної ділянки до категорії земель за цільовим призначенням. Вказані порушення вплинули на правильність розрахунків розміру шкоди. Крім того, представниками інспекції не встановлена причина забруднення земельної ділянки, не здійснено документування факту руйнування дамби полів фільтрації відповідача (фотографування) та факту наповнюваності карт полів фільтрації, що підтвердило б вину відповідача у забрудненні земельної ділянки.

Представник позивача-1 в судове засідання не прибув, вимоги суду про надання письмового нормативно-обґрунтованого пояснення на відзив відповідача з підтверджуючими доказами на спростування заперечень останнього не надав, хоча про день та час проведення засідання повідомлений належним чином, про що свідчить його підпис у судовій розписці від 11.04.2016.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Спеціалістами Державної екологічної інспекції у Житомирській області 08.04.2015 за зверненням Брусилівської селищної ради проведено обстеження очисних споруд ТОВ "Брусилівський маслозавод" та земельної ділянки в смт. Брусилів по вул.Лермонтова, прилеглої до ТОВ "Брусилівський маслозавод", про що складено акт обстеження. В акті зазначено, що на час проведення обстеження встановлено, що ТОВ "Брусилівський маслозавод" провів укріплення обваловки полів фільтрації, слідів просочування через обваловку не виявлено. Разом з тим, при огляді прилеглої території наявні сліди розмиву грунту в напрямку рівчака. В самому рівчаку, поблизу полів фільтрації, вода має білуватий відтінок з нехарактерним запахом. З метою встановлення ймовірного забруднення водного об"єкту та грунтів, відділом інструментально-лабораторного контролю були відібрані проби води та проби грунту на земельній ділянці площею 900 м.кв., суміжної з полями фільтрації ТОВ "Брусилівський маслозавод", а також відібрано фонову пробу грунту на відстані орієнтовно 500 м від першої проби, про що складено акт відбору проб грунтів №19-15 від 08.04.2015 (а.с.23, 24-26 т.1).

Проведеним вимірюванням показників складу та властивостей грунтів, відібраних та території Брусилівської селищної ради поряд з полями фільтрації ТОВ "Брусилівський маслозавод" по вул. Лермонтова, виявлено перевищення вмісту важких металів та інших речовин у порівнянні з природним фоном, що підтверджується протоколом №19-15 від 28.04.2015 (а.с.27 т.1).

Враховуючи результати аналізу грунтів, відповідно до "ОСОБА_1 визначення розмірів шкоди, зумовлених забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства", затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України № 171 від 27.10.1997, спеціалістами Державної екологічної інспекції у Житомирській області проведено розрахунок розміру шкоди, зумовлений забрудненням вказаної земельної ділянки, яка склала 1 168 232 грн. 75 коп. (а.с.32-39 т.1)

Оскільки претензія Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 15.06.2015 №1411/02-14 про сплату шкоди за забруднення земельної ділянки ТОВ "Брусилівський маслозавод" залишена без відповіді та задоволення, прокурор звернувся з даним позовом до суду.

Дослідивши в сукупності всі обставини та матеріали справи, проаналізувавши вимоги чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, господарський суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову з огляду на таке.

Згідно Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються цим Законом, а також розроблюваними відповідно до нього земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством (стаття 2 Закону).

Статтею 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Нормативними документами, які визначають процедуру проведення перевірок з питань здійснення державного контролю у сфері охорони навколишнього природного середовища та оформлення їх результатів, є, зокрема, Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877 (далі - Закон № 877) і Порядок організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затверджений наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.09.2008 № 464, зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 15.01.2009 за № 18/16034 (далі Порядок).

Законом № 877 передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, органів місцевого самоврядування, інших органів в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій (ст. 1 Закону № 877). Плановий чи позаплановий захід повинен здійснюватися у присутності керівника або його заступника, або уповноваженої особи суб'єкта господарювання (ч. 11 ст. 4 Закону № 877).

Згідно зі ст. 6 Закону № 877 та п. 3.6 Порядку підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення.

Частинами 1, 2, 5 ст. 7 Закону № 877 визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу оформлюється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

За результатами проведеної планової або позапланової перевірки, в тому числі спільно з іншими органами державного нагляду (контролю), державним інспектором складається уніфікований акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містить перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю), залежно від ресурсу, що перевірявся (п.4.13 Порядку).

Акт перевірки - документ, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб'єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

Як підтверджується матеріалами справи, суду не надано доказів дотримання вищевказаних вимог законодавства при проведенні позапланової перевірки ТОВ "Брусилівський маслозавод". Акт обстеження території Брусилівської селищної ради від 08.04.2015, складений Державною екологічною інспекцією у Житомирській області в довільній формі, без посиланням на норму матеріального права, без зазначення того, яке правопорушення вчинене товариством, не є допустимим засобом доказування.

Прокурором та позивачем-1 не спростовані належними доказами заперечення відповідача в частині проведення перевірки без згоди центрального органу виконавчої влади, без видачі наказу та оформлення посвідчення (направлення) представникам інспекції, підписання акту відбору проб грунтів зі сторони відповідача не уповноваженою особою, відсутність плану-схеми забрудненої земельної ділянки, представниками інспекції не встановлена причина забруднення земельної ділянки, не здійснено документування факту руйнування дамби полів фільтрації відповідача (фотографування) та факту наповнюваності карт полів фільтрації на підтвердження вини відповідача у забрудненні земельної ділянки. Вимоги суду про надання відповідних доказів ні прокурором, ні позивачем-1 не виконані.

В силу вимог ст.ст. 32, 34 ГПК України письмовими доказами у справі є документи, що містять дані про обставини справи, що мають значення для правильного вирішення спору. При цьому, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть бути підтверджені іншими засобами доказування.

Порушення закону при проведені перевірки та складанні акту перевірки роблять юридично неспроможним даний документ як доказ, і, відповідно, факти та обставини, які ними фіксуються, тобто факти порушення відповідачем природоохоронного законодавства та заподіяння шкоди.

Таким чином, за відсутності встановленого факту порушення відповідачем природоохоронного законодавства, притягнення останнього до відповідальності є неможливим.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди висвітлено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; наявність шкоди (її розмір); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою; вина.

Наявність всіх вищезазначених умов є обов'язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою, в свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Стаття 33 ГПК України зобов'язує сторін довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до вимог статті 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Втім ніякі докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили і оцінюються судом в розумінні вимог статті 43 ГПК України за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

З огляду на вищевикладені обставини справи та правові норми, господарський суд приходить до висновку про недоведеність прокурором та позивачами причинно-наслідкового зв"язку між шкодою та діями (бездіяльністю) відповідача, що є обов"язковою передумовою для застосування відповідальності за порушення законодавства у сфері навколишнього природного середовища, виходячи з приписів статті 1166 Цивільного кодексу України.

Враховуючи недоведеність складу цивільного правопорушення, відсутні правові підстави для стягнення з відповідача 1 168 323,75грн. відшкодування шкоди, завданої забрудненням земельної ділянки.

Згідно з п. 4.6 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", приймаючи рішення зі справи, провадження в якій порушено за заявою прокурора, господарський суд у разі повного або часткового задоволення позову (скарги) стягує судовий збір з відповідача (повністю або пропорційно задоволеним вимогам), якщо він не звільнений від сплати судового збору; у разі ж повної або часткової відмови в позові судовий збір стягується з визначеного прокурором позивача (так само повністю або пропорційно задоволеним вимогам), за винятком випадків, коли останнього звільнено від сплати судового збору, та коли позивачем у справі є сам прокурор. Стягнення відповідних сум судового збору здійснюється в доход державного бюджету України у розмірі, визначеному згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи з розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня того календарного року, в якому відповідна заява або скарга подавалася до суду. Частиною другою статті 49 ГПК передбачено, що в разі коли спір виник внаслідок неправильних дій сторони, господарський суд має право покласти на неї судовий збір незалежно від результатів вирішення спору.

За викладених обставин справи судовий збір судом покладається на Державну екологічну інспекцію у Житомирській області як орган, що здійснює державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Керуючись ст.ст.32,33,34,43,44,49, 82-85 ГПК України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позову відмовити.

2. Стягнути з Державної екологічної інспекції у Житомирській області (10014, м. Житомир, вул. Черняховського, 12-а, )

- в доход Державного бюджету України - 23366,48грн. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів з дня його оголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення, зазначений строк обчислюється з дня підписання рішення, оформленого відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено: 25 квітня 2016 року.

Суддя Терлецька-Байдюк Н.Я.

Віддрукувати:

1 - в справу

2 - позивачу-1 (рек. з повід.)

3 - прокурору (за заявою)