номер провадження справи 6/28/16
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2016 Справа № 908/858/16

Суддя Місюра Людмила Сергіївна, розглянувши матеріали

За позовом Державного підприємства «Енергоринок» (01032, м. Київ-32, вул. Симона Петлюри, 27)

До Відкритого акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, 14)

Про стягнення 162 246 грн. 01 коп.

За участю представників сторін:

Від позивача: ОСОБА_1 дов. №01/44-875Д від 16.02.2016р.

Від відповідача: ОСОБА_2 дов. №57 від 31.12.2015р.

В С Т А Н О В И В:

Позивач просить стягнути з відповідача штраф у сумі 162 246 грн. 01 коп., нарахований за порушення умов договору № 4243/02 від 29.08.2007 року щодо подекадної оплати купованої електроенергії.

Позивач надав суду заперечення на відзив відповідача, де вказав наступне: Державне підприємство "Енергоринок" (далі - ДП "Енергоринок", Позивач) розглянувши відзив Відкритого акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" (далі - ВАТ "Запоріжжяобленерго", Відповідач) від 18.04.2016р. №008-33/6088 (далі - Відзив), не може погодитися з доводами, викладеними в ньому, та вважає їх необґрунтованими з наступних підстав. Так, відповідач у своєму відзиві посилається на обставини, які на його думку є підставою для зменшення штрафу судом, зокрема: низький розрахунок споживачів відповідача; нульовий відсоток відрахувань коштів на поточний рахунок; знаходження товариства в процесі приватизації. Однак, ДП "Енергоринок" не погоджується з відзивом відповідача, у зв'язку з чим зазначає наступне. 1. Щодо неналежного рівня розрахунків та незаконних дій ВАТ "Запоріжжяобленерго", що призвели до штучного збільшення заборгованості. Позивач звертає увагу суду, що заборгованість ВАТ "Запоріжжяобленерго" за електроенергію, куповану на оптовому ринку електричної енергії України (далі - ОРЕ) у 2015 році є найбільшою серед енергопостачальних компаній (без врахування заборгованості енергопостачальних компаній, що провадять свою діяльність на тимчасово неконтрольованій територіі) - боржників та становить 77% від всієї заборгованості за 2015 рік, що складає 573,5 млн. грн. Заборгованість ВАТ "Запоріжжяобленерго" за електричну енергію придбану у січні-березні поточного року вже складає - 110,7 млн.грн. Крім того, станом на 01.04.2016р. ВАТ "Запоріжжяобленерго" має невиконані зобов'язання щодо сплати за діючими договорами реструктуризації та рішеннями судів про розстрочення заборгованості у сумі 43,8 млн. грн., які необхідно сплатити. Відповідно до Інструкції про порядок використання коштів ОРЕ (Додаток 4 до Договору між членами ОРЕ) ДП «Енергоринок» щоденно надає інформацію щодо стану розрахунків за електроенергію всім учасникам ОРЕ та Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), яка самостійно приймає рішення, щодо встановлення та коригування нормативу відрахувань коштів на рахунок постачальників за регульованим тарифом протягом розрахункового місяця за результатами моніторингу зазначеної інформації. Також звертаємо увагу, що з 2014 року після зміни менеджменту ВАТ "Запоріжжяобленерго" та початку штучного виведення коштів з підприємства, різко знизилася його платоспроможність, що призвело до накопичення та збільшення заборгованості останнього. За даним фактом, зокрема, Національним антикорупційним бюро України (далі НАБ України) порушено кримінальне провадження №0000001 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України, а саме привласнення, розтрата майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем. В ході досудового розслідування НАБ України встановило, що між ВАТ "Запоріжжяобленерго", ПАТ "ХК "Енергомережа", ТОВ "Запорізький титано-магнієвий завод" та ПАТ "Електрометалургійний завал "Дніпроспецсталь" ім. А.М. Кузьміна» укладено низку договорів про відступлення права вимоги, за якими ВАТ "Запоріжжяобленерго" уступає своє право вимоги оплати заборгованості за спожиту його споживачами електроенергію, нарахованих штрафних санкцій, 3% річних та втрат від інфляції на користь ПАТ «ХК «Енергомережа», що порушує чинне законодавство України. Результатом укладення наведених договорів стало порушення механізму розрахунків на оптовому ринку електричної енергії України визначеного Законом України "Про електроенергетику" та штучного блокування надходження коштів до ДП "Енергоринок" в сумі, що перевищує 346 млн. грн. У зв'язку з вищевказаним НАБ України подано до господарського суду міста Києва п'ять позовних заяв, про визнання недійсними вищевказаних договорів. Розгляд справ триває. ДП "Енергоринок" у зазначених справах виступає третьою особою без самостійних вимог на стороні позивача. Рішенням господарського суду м. Києва від 09.03.2016р. у справі №910/1421/16, від 29.03.2016р. у справі №910/1424/16 та від 05.04.2016р. у справі №910/1417/16 позовні вимоги НАБ України задоволено та визнано недійсними частину наведених договорів відступлення права вимоги з підстав не відповідності його вимогам законодавства України. Крім того, відповідно до статті 11 Закону "Про електроенергетику" НКРЕКП є органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці. На виконання функцій покладених на НКРЕКП Законом України "Про електроенергетику" 27.03.2015р. останнім прийнято постанову № 951 (копія додається) про накладення штрафу на ВАТ «Запоріжжяобленерго» за порушення Ліцензійних умов з передачі електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії і невиконання рішень НКРЕКП. Підставою для прийняття наведеної постанови стали висновки НКРЕКП щодо неналежного проведення розрахунків ВАТ "Запоріжжяобленерго" з оптовим постачальником електричної енергії (ДП "Енергоринок") та у частині перерахування коштів за куплену електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії. Тобто, єдиний орган державного регулювання діяльності в електроенергетиці, в межах покладених на нього функцій, прийняв постанову, що є обов'язковою до виконання та встановив факт порушення Відповідачем п.2.7 Ліцензійних умов, які привели до штучного збільшення рівня його заборгованості. Вищезазначене дає підстави вважати, що важкий фінансовий стан ВАТ "Запоріжжяобленерго" (60,2% акцій якого належить державі), є наслідком умисних дій посадових осіб підприємства, скерованих на втрату контролю держави над підприємством стратегічного значення, як основного енергопостачальника Запорізької області, а тому наведені обставини є такими, що обтяжують вину відповідача у невиконанні зобов'язань. 2. Щодо незаконності вимог ВАТ "Запоріжжяобленерго" про зменшення судом розміру нарахованого штрафу. Відповідно до пункту 1 статті 617 ЦК України особа, яка порушила зобов'язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов'язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Пункт 2 цієї ж статті ЦК України передбачає, що не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов'язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов'язання, відсутність у боржника необхідних коштів. Таким чином, невиконання своїх зобов'язань ВАТ "Запоріжжяобленерго", а також дефіцит коштів останнього не є підставами для звільнення його від виконання зобов'язань перед ДП "Енергоринок" за умовами договору. Позивач звертає увагу суду на те, що ДП "Енергоринок" купує електричну енергію у підприємств, які її виробляють, для подальшого продажу компаніям, які мають ліцензію на право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії (обленерго). Розрахунки за електроенергію здійснюються відповідно до ст. 15і Закону України "Про електроенергетику". Тобто, ДП "Енергоринок" зобов'язане перед генеруючими компаніями здійснювати своєчасну оплату вартості придбаної у них електричної енергії, а наскільки своєчасно будуть виконані обов'язки ДП "Енергоринок" перед генераціями залежить від покупців електричної енергії, які, в свою чергу, повинні своєчасно розрахуватись з ДП "Енергоринок" за електричну енергію придбану в ОРЕ. Так, загальна заборгованість ДП "Енергоринок" перед кредиторами (генеруючими) компаніями дорівнює 27 440 376 891 грн. 23 коп. (станом на 01.04.2016р.). Далі наводимо виборну картину заборгованості позивача перед генеруючими компаніями: ПАТ "Дніпроенерго" - 1 452 980 111,93 грн.; ПАТ "Донбасенерго" - 1 664 013 812,99 грн.; ПАТ "Західенерго" - 2 221 493 217,30 грн.; ДП НАЕК "Енергоатом" -11 557 340 714,90 грн.; ТОВ "Східенерго" - 1 781 861 877,80 грн.; ПАТ "Центренерго" - 1 250 291 294 09 грн.; ДП "НЕК Укренерго" 1 256 140 736,55 грн. Крім того, позивач зазначає, що неналежне виконання умов договорів купівлі-продажу електричної енергії енергопостачальними компаніями (зокрема, ВАТ "Запоріжжяобленерго"), створює передумови для збільшення рівня заборгованості ДП "Енергоринок" перед виробниками електричної енергії, що в свою чергу, негативно впливає на можливість генеруючих компаній накопичувати паливо для стабільного проходження як опалювального сезону, так і сталої роботи в цілому. З метою забезпечення повних розрахунків з виробниками електроенергії Позивач вимушений залучати кредитні кошти в уповноваженому банку. Так, ДП "Енергоринок" залучено 4 995 278 633,35 грн. кредитних коштів, з яких; 1.9 млрд. грн. залучено відповідно до розпорядження КМУ від 24.07.2015р. №765-р, з метою погашення заборгованості перед

виробниками електричної енергії на оплату вугільної продукції; 3.05 млрд. грн. залучено з метою погашення заборгованості перед виробниками електричної енергії за поточну електроенергію квітня-грудня 2016 року, відповідно до рішень Ради ОСОБА_3 електричної енергії. На сьогоднішній день підприємство вичерпало всі ресурси для покриття дефіциту коштів недоотриманих від енергопостачальних компаній, що ставить під сумнів можливість підприємства в подальшому в повній мірі розрахуватись з виробниками електроенергії. Звертаємо увагу суду, що штраф, визначений умовами Договору як відповідальність за порушення подекадної оплати купованої електроенергії стимулює постачальників, у тому числі, і ВАТ "Запоріжжяобленерго" до належного виконання умов Договору, зокрема, що стосується своєчасного та злагодженого здійснення розрахунків за куповану електричну енергію, що в свою чергу, дає змогу ДП "Енергоринок" самостійно розраховуватись з генеруючими компаніями за куповану електричну енергію. Відповідно до пункту 1 статті 233 Господарського кодексу України (далі - ГПК України): "У разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу". Відповідно до статті 43 ГПК України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили. Більше того, позивач зазначає, що відповідно до статті 42 та абзацу 5 статті 44 Господарського кодексу України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб'єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку, а принципами підприємницької діяльності є комерційний розрахунок та власний комерційний ризик. Законодавство гарантує кредитору можливості стягувати із боржника таку грошову суму як неустойку направлену на розумне стимулювання останнього виконувати основне грошове зобов'язання. З огляду на це, є підстави вважати, що наведені боржником обставини передусім є наслідком господарської діяльності відповідача, його власного комерційного розрахунку та ризику, а не виникли в силу якихось об'єктивних та незалежних від боржника обставин. Враховуючи зазначене, позивач звертає увагу суду, що ВАТ "Запоріжжяобленерго" просить суд зважити на тяжке фінансове становище підприємства, при цьому, ДП "Енергоринок" вважає недопустимим зменшення розміру штрафу, оскільки, це суперечить принципам справедливості, добросовісності та розумності, встановленим п.6 ст.3 та ч.3 ст. 509 ЦК України. Таке зменшення є неспіврозмірним в контексті інтересів обох сторін, а не лише Відповідача. Відповідно до ч.1 ст. 193 Господарського кодексу України: "Суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання відповідно до вимог, що у певних умова звичайно ставляться ". Згідно зі ст. 526 Цивільного кодексу України: "Зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу...". Відповідно до п.3 ст. 611 ЦК України: "Уразі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: ...3) сплата неустойки". Враховуючи вищевикладене, а також тяжке фінансове становище та критичний рівень заборгованості ДП "Енергоринок" перед своїми контрагентами та банком, позивач вважає, що підстави для зменшення розміру штрафних санкцій відсутні. Враховуючи наведене, відповідно до ст.ст. 1, 2, 12, 54-57, 61, 64, 66, 82-85 ГПК України, ст. 11 - 16, 258, 525, 526, 530, 550-552, 611, 625 Цивільного кодексу України, ст.ст. 193, 216-217, 230, 231, 232, 275 Господарського кодексу України, позивач просить суд позовні вимоги ДП "Енергоринок" задовольнити в повному обсязі.

Відповідач надав суду відзив на позов, в якому просить зменшити розмір штрафу до 16 000 грн. з наступних підстав: відповідно до п.3 ст.83 ГПК України господарський суд, приймаючи рішення, має право, зокрема зменшувати у виняткових випадках розмір неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов'язання. Згідно ч. 1 ст. 233 ГК України судом при вирішенні питання щодо зменшення штрафних санкцій має бути взято до уваги такі фактори: ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, а й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Отже, при вирішенні питання зменшення розміру штрафних санкцій просимо суд врахувати: Ступінь виконання зобов'язання відповідачем. Відповідач жодним чином не уникає від сплати заборгованості за куповану електричну енергію та здійснює всі можливі заходи щодо її погашення. Так, відповідачем сплачено 100 % від вартості купованої е/е в грудні 2015 року, лютому, березні 2016 року. Крім того, в 2015 році відповідачем було сплачено на користь позивача 243 630 834,75 грн. за куповану електроенергію - 243 630 834,75 грн. за договорами реструктуризації, укладених між позивачем та відповідачем та штрафних санкцій на загальну суму 63 136,01 грн. Станом на 31.12.2015р. реструктуризована заборгованість за куповану електроенергію відсутня, а реструктуризована заборгованість за штрафні санкції становить 37 023 453,71 грн., що підтверджується довідкою № 001-46/34 від 29.02.2016 р. Також, в першому кварталі 2016 року відповідачем було сплачено на користь позивача 66 805 541,29 грн. за договорами реструктуризації, укладених між позивачем та відповідачем та штрафних санкцій на загальну суму 69 248,00 грн. Станом на 01.04.2016 р. реструктуризована заборгованість за куповану електроенергію відсутня, а реструктуризована заборгованість за штрафні санкції становить 43 790 881,61 грн., що підтверджується довідкою №002-003/88 від 13.04.2016р. Отже, відповідач на протязі 2015 року та першого кварталу 2016 р. одночасно здійснював поточну оплату купованої електроенергії та реструктуризованої заборгованості, що свідчить про належний ступінь виконання зобов'язання відповідача перед позивачем. Майновий (фінансовий) стан відповідача. Скрутний фінансовий стан відповідача підтверджується наступними факторами: 1. Відповідно до статті 151 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що для проведення розрахунків за закуплену на оптовому ринку електричної енергії України та спожиту електричну енергію енергопостачальники, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, їх відокремлені підрозділи та оптовий постачальник електричної енергії відкривають в установах уповноваженого банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання. В свою чергу, споживачі, які купують електричну енергію у енергопостачальників, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, вносять плату за поставлену їм електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. Кошти з поточних рахунків із спеціальним режимом використання енергопостачальників, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, перераховуються згідно з алгоритмом оптового ринку електричної енергії виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії. Таким чином, надходження грошових коштів за куповану електроенергію здійснюється Відповідачем щоденно в залежності від відповідних надходжень оплати споживачів за використану електроенергію, тобто, ступінь виконання зобов'язання Відповідача перед Позивачем знаходиться в прямій залежності від ступеню виконання зобов'язання споживачів перед Відповідачем. Отже, прострочення оплати за куповану електричну енергію обумовлено дисбалансом оплати споживачами вартості спожитої електроенергії. В свою чергу, умови та правила проведення роботи системи оптового ринку електричної енергії України, права, обов'язки, відповідальність комплексу підприємств, що здійснюють діяльність на енергоринку, врегульовані договором між членами ринку електричної енергії України від 15.11.1996 р., умовами якого, зокрема передбачено, що зобов'язання відповідача щодо, сплати грошових коштів за куповану електричну енергію чітко обмежується наявними на поточному рахунку із спеціальним режимом використання грошовими коштами, що відповідно до алгоритму оптового ринку електричної енергії підлягають перерахуванню позивачу. Тобто, відповідач не може впливати, а ні на перерахування коштів та їх обсяг, а ні на встановлення алгоритму, оскільки перерахування коштів здійснюється виключно на підставі алгоритму і лише алгоритмом визначається частка коштів, наявних на поточному рахунку із спеціальним режимом використання. Так, за останні 6 місяців НКРЕКП було встановлено для ВАТ «Запоріжжяобленерго» нульовий відсоток відрахувань коштів на поточні рахунки та поточний рахунок із спеціальним режимом використання, що підтверджується постановами НКРЕКП та довідкою № 001-003/57 від 25.03.2016 р. У період з 1 по 5 лютого 2016р. для ВАТ «Запоріжжяобленерго» до розрахункового алгоритму відрахування коштів були встановлені суми додаткових щодобових утримань коштів з поточних рахунків у розмірі 33,7 млн. грн., а з 8 по 11 лютого 2016 р. вже 44,8 млн.грн., тобто щодобові перерахування з поточних рахунків значно перевищують надходження після розподілу. З 11 лютого для ВАТ «Запоріжжяобленерго» взагалі відсутній алгоритм перерахування коштів на поточний рахунок товариства і всі кошти в розмірі 100 відсотків, які надходять від споживачів перераховуються на рахунок позивача. Так, НКРЕКП не включило ВАТ «Запоріжжяобленерго» в постанову про визначення відрахувань коштів на поточні рахунки енергопостачальників на квітень 2016 року. В свою чергу, відповідач неодноразово звертався до НКРЕКП з проханнями щодо відновлення розрахункового нормативу відрахувань коштів на поточні рахунки відповідача. Однак, листи відповідача були залишені з боку НКРЕКП без задоволення. Разом з тим, відповідач має щомісячно проводити виплату заробітної плати працівникам (відповідач має борг з виплати заробітної плати працівникам, що підтверджується Протоколом конференції найманих працівників ВАТ «Запоріжжяобленерго»), сплачувати податки (станом на 15.04.2016р. відповідач має податковий борг з ПДВ та податку на прибуток на загальну суму 68 519 893,06 грн.), здійснювати платежі за придбання бензину, сировини та матеріалів, комунальні платежі, оплату послуг за спільне використання технологічних електричних мереж, тощо. Розмір виплат на обов'язкові платежі складає 69 892 тис. грн., що підтверджується довідкою №001-003/56 від 25.03.2016р. Отже, відсутність грошових коштів на поточних рахунках відповідача призведе до неможливості здійснення останнім обов'язкових виплат у зв'язку з відсутністю єдиного можливого джерела для їх оплати. Таким чином, встановлення НКРЕКП та постійна дія нульового алгоритму відрахування коштів на поточні рахунки унеможливить належне виконання рішення Відповідачем. Оскільки, оплата штрафних санкцій здійснюється виключно з поточних рахунків Відповідача, а тому відсутність грошових коштів на поточних рахунках значно ускладнить виконання рішення суду в повному обсязі. 2. Низький рівень надходження коштів на поточний рахунок із спеціальним режимом використання відповідача від споживачів електричної енергії обумовлений насамперед тим, що найбільш енергоємні підприємства не виконують свої договірні зобов'язання з оплати спожитої електроенергії, зокрема, станом на 01.04.2016р. заборгованість таких підприємств складала: ПАТ "Запорізький завод феросплавів" - 303 357 547,07 грн.; ТОВ «Запорізький титано - магнієвий комбінат» - 251 110 551,85 грн.; ЗДП «Кремнійполімер» -123 139 369,14 грн.; КП "Водоканал" - 48 082 707,01грн.; ЗДП "Радіоприлад" - 17 327 235,76 грн.; КП "Облводоканал" - 14 832 576,99 грн. Загальна сума заборгованості споживачів - юридичних осіб станом на 01.04.2016 р. за спожиту електричну енергію перед ВАТ «Запоріжжяобленерго» складає 1 219 564 930,07 грн., заборгованість фізичних осіб - 144 262 554,06 грн. Тобто, в цілому дебіторська заборгованість споживачів за використану електричну енергію станом на 01.04.2016р. складає 1 363 827 484,13 грн., що підтверджується довідкою № 007-33/5989 від 14.04.2016р. В свою чергу, відповідач, зі свого боку, приймає всі можливі заходи по недопущенню неналежного виконання договірних обов'язків споживачів, оскільки здійснює всі можливі заходи спрямовані на погашення заборгованості, зокрема, направляє претензії, звертається до суду із позовними заявами про примусове стягнення заборгованості, здійснює обмеження або припинення електропостачання, бо повне відключення деяких споживачів може призвести до соціальної та технологічної катастрофи на території всій Запорізькій області. 3.Одним із факторів, що підтверджує скрутне фінансове становище відповідача та негативно впливає на фінансовий стан відповідача є наявність судової практики, в результаті якої, відбувається систематичне зменшення судами штрафних санкцій, що підлягають стягненню при винесенні рішень про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію на користь відповідача. Більш того, при винесенні таких рішень суди постійно зменшують розмір штрафних санкцій, надають розстрочку та відстрочку виконання рішення. Прикладом таких судових прецедентів є, зокрема: рішення господарського суду Запорізької області від 05.01.2015 р. по справі №908/4658/14 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП "Облводоканал" ЗОР; рішення господарського суду Запорізької області від 29.04.2014р. по справі №908/664/14 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП "Облводоканал" ЗОР; рішенням господарського суду Запорізької області від 29.04.2014р. по справі №908/3990/13 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до ЗДП "Радіоприлад" ЗОР; рішення господарського суду Запорізької області від 11.03.2014 р. по справі №908/44/14 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП "Облводоканал" ЗОР; рішення господарського суду Запорізької області від 17.07.2012р. по справі .№908/2420/12 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП "Облводоканал" ЗОР; рішення господарського суду Запорізької області від 26.10.2015р. №908/4689/15 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП "Водоканал", згідно якого розмір пені було зменшено з 13 499 711,72 грн до 1 000 000,00 грн. 4.Систематичне недофінансування з боку держави по основним бюджетним сферам призводить до низького рівня розрахунків за електричну енергію споживачів електричної енергії, що фінансуються з державного та місцевого бюджету. Несвоєчасна оплата мала місце у зв'язку з відсутністю або недостатністю в бюджетах всіх рівнів засобів для розрахунків за енергоносії, спожиті установами та організаціями, які утримуються за рахунок бюджетів, невідповідністю тарифів на енергоносії реальним витратам. Так, станом на 01.04.2016 р. згідно довідки про проведення розрахунків за спожиту електроенергію № 007-40/5991 від 14.04.2016 р. недоплата за спожиту електричну енергію таких споживачів складає 13 921 тис. грн (джерело фінансування з державного бюджету) та 19 306 тис. грн. (джерело фінансування з місцевого бюджету). Зазначений фактор врай негативно впливає на фінансовий стан відповідача. Інші обставини, що заслуговують на увагу, до яких відносяться: 1. Кабінетом Міністрів України було прийнято розпорядження від 18.02.2013 року № 96-р «Про приватизацію об'єктів паливно-енергетичного комплексу», відповідно до якого ВАТ «Запоріжжяобленерго» входить до Переліку об'єктів паливно-енергетичного комплексу, що підлягають приватизації. Пакет акцій ВАТ "Запоріжжяобленерго" було передано Фонду державного майна України. Тобто, стягнення штрафних санкцій з ВАТ "Запоріжжяобленерго" в процесі приватизації негативно вплине на структуру балансу. 2. У зв'язку з тяжким фінансовим станом споживачів - юридичних осіб, ВАТ «Запоріжжяобленерго» змушене укладати договори про реструктуризацію заборгованості, що по суті є перенесенням термінів оплати за спожиту електричну енергію. Так, наприклад, на протязі 2014 р. було укладено 77 договорів про реструктуризацію на загальну суму 328 975,9 тис. грн.; на протязі 2015 року укладено 86 договорів на суму 58 858,6 тис. грн.; на протязі першого кварталу 2016 р. укладено 12 договорів на суму 5 656,3 тис. грн., що підтверджується довідкою № 0р7-40/5990 від 14.04.2016 р. Однією з передумов реструктуризації боргу Відповідачем є, перед усім, неможливість застосування до них заходів з відключення від джерел електропостачання, оскільки, серед таких споживачів найчастіше виступають підприємства соціального значення. Повне відключення таких споживачів може призвести до соціальної та технологічної катастрофи на території всієї Запорізької області. Разом з тим, при стягненні з таких споживачів заборгованості за спожиту електричну енергію, відповідач змушений укладати мирові угоди, які, в подальшому, не виконуються споживачами взагалі або виконуються не в повному обсязі, що негативно впливає на фінансовий стан відповідача та на ступінь виконання зобов'язань останнім перед позивачем. 3. Щомісяця значна кількість грошових коштів спрямовується відповідачем на здійснення робіт з обслуговування електричних мереж, які знаходяться в незадовільному технічному стані. Зокрема, такі роботи направлені на здійснення капітального ремонту електричних мереж відповідача, здійснення їх реконструкцій або повну заміну, у разі їх непридатності. В свою чергу, не приведення відповідачем електричних мереж у задовільний стан може призвести до: виникнення аварійних ситуацій, що, як наслідок, унеможливить здійснення Відповідачем надійного постачання електричної енергії споживачам. У разі переривання постачання електричної енергії, Відповідач буде нести відповідальність перед споживачами у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії та відшкодування збитків, завданих споживачам в результаті такого переривання при виникненні аварії в електромережах; - систематичного винесення Держенергонаглядом приписів щодо незадовільного технічного стану електричних мереж, виконання яких для Відповідача є обов'язковим та потребують значного фінансування. Невиконання приписів Держенергонагляду тягне за собою притягнення Відповідача до відповідальності, передбаченої чинним законодавством. Так, статтею 27 Закону України "Про електроенергетику", передбачена відповідальність суб'єктів господарювання, зокрема, за ухилення від виконання або несвоєчасне виконання приписів Держенергонагляду у вигляді накладення штрафу у розмірі до п'яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Отже, в даному випадку, застосування судом в повному обсязі господарсько-правової відповідальності в функціональному відношенні не тільки не буде відповідати основній меті відповідальності - стимулюванню належному виконанню зобов'язання, а, навпаки, в буквальному розумінні, унеможливить виконання останнього на майбутнє, з тієї причини, що у відповідача будуть відсутні кошти для поточної оплати за купівлю електроенергії. Також, Кабінетом Міністрів України 4 березня 2015 року постановою №83 затверджено Перелік об'єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, до якого включено ВАТ «Запоріжжяобленерго». На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 22, 28, 59, 83 ГПК України, відповідач просить суд зменшити розмір штрафу до 16 000,00 грн.

Заява відповідача про зменшення розміру штрафу до 16 000,00 грн. приймається судом, оскільки вона заявлена відповідно до ст. 22, 83 ГПК України.

25.04.2016р. від відповідача надійшло клопотання про розстрочку виконання рішення суду на 4 місяця із щомісячною сплатою рівними частинами, з наступних підстав: Відповідно до ст.83 ГПК України господарський суд приймаючи рішення має право відстрочити або розстрочити виконання рішення. Підставою для розстрочення виконання рішення суду можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення суду або роблять його виконання неможливим у встановлений законом термін або у встановлений господарським судом способом. Господарський процесуальний кодекс України не визначає переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання. Разом з тим, господарський суд законодавчо не обмежений будь - якими конкретними термінами відстрочки та розстрочки виконання рішення. Згідно п.7.1.2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.10.2012р. №9 «Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України» розстрочка означає виконання рішення частками, встановленими господарським судовим, з певним інтервалом у часі. Пунктом 7.2. зазначеної постанови, підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. Відповідно до п.7.2 Постанови вирішуючи питання про розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб тощо. На сьогоднішній день існують обставини, що значно ускладнюють виконання рішення по даній справі у зв'язку із скрутним фінансовим станом відповідача та інші обставини, що значно ускладнюють його виконання. 1. Фінасовий стан відповідача та ступінь вини відповідача у виникненні спору. Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України "власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном". У Відповідача відсутнє право самостійного розпорядження грошовими коштами, які надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання, оскільки такий рахунок призначений для накопичення (акумулювання) коштів отриманих за електроенергію, та подальшого його розподілу між учасниками оптового ринку. Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 92 Конституції України виключно законами України визначаються, зокрема, засади організації та експлуатації енергосистем. Закон України „Про електроенергетику" від 16.10.1997 року №575/97-ВР з наступними змінами і доповненнями (далі за текстом - Закон) визначає правові, економічні та організаційні засади діяльності в електроенергетиці і регулює відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, забезпеченням енергетичної безпеки України. Статтею 15 зазначеного Закону передбачено, що купівля всієї електричної енергії, виробленої на електростанціях, потужність чи обсяг відпуску яких більші за граничні показники, та весь її оптовий продаж здійснюється на оптовому ринку електричної енергії України; оптовий ринок електричної енергії України створюється на підставі договору; у договорі визначаються мета і умови діяльності, права, обов'язки та відповідальність сторін (частини 1, 2, 4 статті 15). Такий договір між членами оптового ринку електричної енергії укладено 15.11.1996р. Статтею 15і Закону встановлено порядок проведення розрахунків на оптовому ринку електричної енергії. Цей порядок передбачає, що для проведення розрахунків за закуплену на оптовому ринку електричної енергії України та спожиту електричну енергію енергопостачальними, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, їх відокремлені підрозділи та оптовий постачальник електричної енергії відкривають в установах уповноваженого банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання. Такі рахунки призначено виключно для накопичення коштів, отриманих за електричну енергію від споживачів, та розрахунків з учасниками оптового ринку електричної енергії. Відповідно до абз. 26 ст. 1 Закону, поточні рахунки із спеціальним режимом використання оптового ринку електричної енергії - рахунки суб'єктів господарської діяльності, що здійснюють постачання електричної енергії на закріпленій території та оптове постачання електричної енергії, відкриті в уповноваженому банку і призначені виключно для накопичення коштів, отриманих за електричну енергію від споживачів, та розрахунків з учасниками оптового ринку електричної енергії. Згідно з абз. 27 ст. 1 Закону алгоритм оптового ринку електричної енергії - порядок розподілу уповноваженим банком коштів з поточних рахунків із спеціальним режимом використання без платіжних доручень, який встановлюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Статтею 12 Закону передбачено, що НКРЕ відповідно до покладених на неї завдань бере участь у регулюванні платіжно-розрахункових відносин на оптовому ринку електричної енергії України шляхом затвердження алгоритму розподілу коштів оптового ринку електричної енергії. При цьому, затвердження алгоритму розподілу коштів здійснюється шляхом винесення НКРЕ постанови. Договором між членами оптового ринку електричної енергії України передбачено, що зобов'язання ЕК щодо сплати грошових коштів за куповану електричну енергію чітко обмежується наявними на поточному рахунку із спеціальним режимом використання грошовими коштами, що відповідно до алгоритму оптового ринку електричної енергії підлягають перерахуванню ДП „Енергоринок". З огляду на викладені обставини, Відповідач не може впливати ані на перерахування коштів та їх обсяг, ані на встановлення алгоритму, оскільки перерахування коштів здійснюється виключно на підставі алгоритму і лише алгоритмом визначається частка коштів, наявних на поточному рахунку із спеціальним режимом використання. Статтею 614 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, зазначені вище обставини підтверджують відсутність вини відповідача в неналежному виконанні договірних зобов'язань за договором укладених з позивачем. На сьогоднішній день заборгованість відповідача перед позивачем за куповану електричну енергію складає 1 584 984 395,25 грн. Наявність зазначеного розміру заборгованості відповідача перед позивачем обумовлена особливостями господарської діяльності відповідача (постачання електричної енергії виключно всім споживачам Запорізької області) та систематичним порушенням умов розрахунків за спожиту електричну енергію споживачами. Так, станом на 01.04.2016р. заборгованість споживачів - юридичних осіб за спожиту електричну енергію перед ВАТ «Запоріжжяобленерго» складає 1 219 564 930,07 гри., заборгованість фізичних осіб -144 262 554,06 грн. Тобто, в цілому дебіторська заборгованість споживачів за використану електричну енергію станом на 01.04.2016р. складає 1 363 827 484,13 гри. Отже, основною причиною зростання дебіторської заборгованості відповідач визначає падіння рівня платоспроможності споживачів. Таким чином, наявна дебіторська заборгованість не тільки не приносить прибутку, але і поставила відповідача у скрутне становище при здійсненні розрахунків з іншими підприємствами, зокрема при здійсненні розрахунків із позивачем, у зв'язку з чим, фінансовий стан відповідача значно погіршився. Також існує судова практика, в результаті якої, судами надається розстрочка виконання рішення. Так, рішення по справі №908/4689/15 розстрочено на 10 місяців; рішення по справі №19/5009/1481/11 розстрочено на 7 років; рішення по справі №11/292/10 розстрочено на 2 роки: рішення по справі № 13/5009/5894/11-20/5009/5894/11 розстрочено на 2 роки. Оскільки, строки виконання зобов'язань відповідача знаходяться в прямій залежності від строків виконання зобов'язань споживачами, а тому є підстави щодо врахування даної судової практики для надання розстрочки відповідачу по цій справі. 2.Стан виконання зобов'язань перед позивачем. Відповідач жодним чином не уникає від сплати заборгованості за куповану електричну енергію та здійснює всі можливі заходи щодо її погашення. Так, відповідачем було здійснено оплату за куповану е/е в серпні, вересні, жовтні та в грудні 2015, частково в листопаді 2015 р. в розмірі 3 848 939 889,42 грн. Відповідач на протязі 2015р. одночасно здійснював поточну оплату купованої електроенергії та погашання реструктуризованої заборгованості. Крім того, в першому кварталі 2016 року відповідачем було сплачено на користь позивача 66 805 541,29 грн. за договорами реструктуризації, укладених між позивачем та відповідачем. Станом на 01.04.2016р. заборгованість за графіками реструктуризації за куповану електроенергію відсутня, а реструктуризована заборгованість за штрафні санкції становить 43 790 881,61 грн., що підтверджується довідкою №002-003/88 від 13.04.2016 р. Отже, відповідач на протязі першого кварталу 2016р. одночасно здійснює поточну оплату купованої електроенергії та реструктуризованої заборгованості, що свідчить про вжиття всіх можливих заходів для належного виконання зобов'язання відповідача перед позивачем. 3. Відсутність коштів па банківських рахунках. Відповідач використовує у своїй діяльності поточні рахунки та рахунки із спеціальним режимом використання. При цьому, використовувати кошти для здійснення платежів не пов'язаних із оплатою електричної енергії (сплата штрафних санкцій тощо) відповідач може виключно з поточного рахунку, основним джерелом поповнення якого є надходження коштів за алгоритмом розподілу з рахунків із спеціальним режимом використання. Так, за останні 6 місяців НКРЕКП було встановлено для ВАТ «Запоріжжяобленерго» нульовий відсоток відрахувань коштів на поточні рахунки та поточний рахунок із спеціальним режимом використання, що підтверджується постановами НКРЕКП та довідкою № 001-003/57 від 25.03.2016р. З 11 лютого для ВАТ «Запоріжжяобленерго» взагалі відсутній алгоритм перерахування коштів на поточний рахунок товариства і всі кошти в розмірі 100 відсотків, які надходять від споживачів перераховуються па рахунок позивача. Так, НКРЕКП не включило ВАТ «Запоріжжяобленерго» в постанову про визначення відрахувань коштів на поточні рахунки енергопостачальників на квітень 2016 року. В свою чергу, ВАТ «Запоріжжяобленерго» неодноразово зверталось до НКРЕКП з проханнями щодо відновлення розрахункового нормативу відрахувань коштів на поточні рахунки, а отже існує ймовірність відновлення розрахункового нормативу відрахувань коштів на поточні рахунки з травня 2016 р., а отже відповідач матиме можливість виконання рішення суду частинами. Разом з тим, відповідач мас щомісячно проводити виплату заробітної плати працівникам (у відповідача періодично виникає борг з виплати заробітної плати працівникам, що підтверджується протоколом конференції найманих працівників ВАТ «Запоріжжяобленрго»), сплачувати податки (станом на 13.04.2016 р. Відповідач має податковий борг в розмірі 68 519 893,06 грн.), здійснювати платежі за придбання бензину, сировини та матеріалів, комунальні платежі, тощо. Таким чином, встановлення НКРЕКП та постійна дія нульового алгоритму відрахування коштів на поточні рахунки унеможливить належне виконання рішення відповідачем. Оскільки, оплата штрафних санкцій (пені, штрафу) здійснюється виключно з поточних рахунків відповідача, а тому відсутність грошових коштів на поточних рахунках значно ускладнить виконання рішення суду. 4. Загроза банкрутства ВАТ «Запоріжжяобленерго». Крім того, відносно ВАТ «Запоріжжяобленерго» органами державної виконавчої служби відкрито виконавчі провадження з примусового виконання судових рішень на користь ПАТ «Київсільелектро» на загальну суму 28 456 302,00 грн., ДП «НАЕК «Енергоатом» - 816 785,19 грн., ТОВ НВКФ «Факторинг» - 524 263,77 грн. ВАТ «Запоріжжяобленерго» через неодноразове та тривале застосовувався до Товариства нульового нормативу відрахування коштів на поточні рахунки не має реальної можливості виконати судові рішення у визначені строки. Відповідно до ч. 3 ст. 10 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» справа про банкрутство порушується господарським судом, якщо безспірні вимоги кредитора (кредиторів) до боржника сукупно становлять не менше трьохсот мінімальних розмірів заробітної плати, які не були задоволені боржником протягом трьох місяців після встановленого для їх погашення строку. Зазначені кредиторські вимоги мають бути підтверджені судовим рішенням, що набрало законної сили, і постановою про відкриття виконавчого провадження. Зазначене свідчить про наявність реальної загрози банкрутства ВАТ «Запоріжжяобленерго». 5.1нші обставини, що ускладнюють виконання рішення суду. 5.1.Кабінетом Міністрів України було прийнято розпорядження від 18.02.2013 року № 96-р «Про приватизацію об'єктів паливно-енергетичного комплексу», відповідно до якого ВАТ «Запоріжжяобленерго» входить до Переліку об'єктів паливно-енергетичного комплексу, що підлягають приватизації. Відповідно до ст. 12 Закону України «Про приватизацію державного майна» з моменту прийняття рішення про приватизацію об'єкта стосовно його майна (нерухомого майна та необоротних активів) та земельної ділянки державної власності, на якій розташовано об'єкт, забороняється, зокрема, здійснення операцій, внаслідок яких може відбутись відчуження зазначеного майна чи зменшення його вартості або зменшення розміру земельної ділянки державної власності. Оскільки, відповідач знаходиться в процесі приватизації, а тому відчуження його майна допускається лише з дозволу Фонда державного майна України, що в свою чергу ускладнює звернення стягнення на майно відповідача. Згідно постанови Кабінету Міністрів України 04.03.2015 р. №83 затверджено Перелік об'єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, до якого включено ВАТ «Запоріжжяобленерго». 5.2.Аналізуючи повідомлення Державної служби статистики України за 2015 рік та перший квартал 2016 р. вбачається наявність повільних інфляційних процесів в державі (в липні,серпні,жовтні, 2015 р. та в лютому 2016 р. мала місце дефляція), а тому надання розстрочки відповідачу мінімально впливає на зміну фінансового стану позивача. Отже, відповідачем наведені обставини, які свідчать про неможливість виконання рішення без відповідної розстрочки його виконання (встановлення графіку платежів), а саме: скрутний фінансовий стан відповідача; відсутність вини відповідача у виникненні спору; загроза банкрутства; відсутність коштів на банківських рахунках; неможливість звернення стягнення на майно; наявність інфляційних процесів в економиці. Крім того, надання відповідачу розстрочки виконання рішення свідчить не про його ухилення від виконання грошового зобов'язання перед позивачем, а про часткове погашення заборгованості позивачу, яке буде здійснюватися в інтересах обох сторін, оскільки забезпечить одночасне виконання рішення суду по даній справі та здійснення відповідачем щомісячних платежів за куповану електроенергію.

Клопотання відповідача приймається судом, оскільки воно заявлено відповідно до ст.. 22 ГПК України.

Також відповідач надав суду письмові пояснення від 25.04.2016р., де вказав наступне: предметом спору по даній справі є стягнення штрафу за порушення відповідачем умов договору в частині подекадних розрахунків за куповану електричну енергію за період з серпня 2015 р. по грудень 2015 р. Вартість купованої електричної енергії за вищезазначений період, відповідно до актів купівлі-продажу електричної енергії, складала 4 009 146 829 грн. 52 коп. Відповідачем було здійснено оплату за куповану е/е в серпні, вересні, жовтні та грудні 2015 року та частково в листопаді 2015 р. в розмірі 3 848 939 889 грн. 42 коп. Станом на 01.02.2016р. заборгованість за вищезазначений період складала 160 206 940 грн. 10 коп. (залишок за листопад 2015 р.). Проте, на виконання постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 12.02.2016р. №169 було здійснено корегування загальної вартості електроенергії в сторону збільшення, що підтверджується актами корегування до актів купівлі-продажу за вказаний період. У зв'язку з чим, станом на 01.04.2016р. у відповідача виникла заборгованість за серпень, вересень, жовтень 2015р. у розмірі 44 224 грн. 13 коп. Отже, на момент розгляду даної справи заборгованість за куповану електроенергію в серпні, вересні, жовтні та листопаді 2015 р. складає 160 251 164 грн. 23 коп. Заборгованість за куповану електроенергію в грудні 2015 р. відсутня. Зазначені обставини свідчать про вжиття всіх можливих заходів для належного виконання зобов'язання відповідача перед позивачем, а тому, просимо суд прийняти до уваги зазначені обставини при розгляді справи.

В судовому засіданні обявлялась перерва.

25.04.2016р. розгляд справи продовжений та прийнято рішення.

Розглянувши та оцінивши всі матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав:

29 серпня 2007 року між Державним підприємством «Енергоринок» (продавець, ДПЕ, позивач у справі) та Відкритим акціонерним товариством «Запоріжжяобленерго» (покупець, ЕК, відповідач у справі) укладено договір № 4243/02 купівлі-продажу електроенергії (далі договір), згідно п. 2.1 якого за цим договором ДПЕ зобовязується продавати, а ЕК зобовязується купувати електроенергію та здійснювати її оплату відповідно до умов цього договору.

Відповідно до пункту 4.13 договору документом, що підтверджує факт переходу права власності на електроенергію від ДПЕ до ЕК, є підписаний з боку ДПЕ та ЕК та скріплений печатками акт купівлі-продажу електроенергії.

Відповідно до умов договору відповідач купував у позивача електричну енергію за період з серпня 2015 року по грудень 2015 року, що підтверджується актами купівлі-продажу електричної енергії за вказані місяці.

Відповідно до п. 4.1 договору, ЕК надає до ДПЕ повідомлення про замовлене добове (по годинах) та місячне (по годинах) споживання електроенергії, повідомлення на замовлений місячний обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ, а також інформацію про замовлений обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ по всіх постачальниках електроенергії на території ліцензованої діяльності ЕК.

Згідно з п. 4.1.1 договору, в повідомленні про місячні обсяги купованої електроенергії обов'язково зазначається замовлений обсяг електроенергії (кВт. год.) на місяць в цілому та вартість замовленого обсягу купівлі електроенергії (грн.), а також розміри оплати по декадах або етапах.

Відповідно до п. 4.15 договору, в разі необхідності ЕК може скорегувати замовлений обсяг купівлі електроенергії. Для здійснення корегування замовленого обсягу ЕК до 15 числа розрахункового місяця повторно надає до ДПЕ факсимільним зв'язком скореговане повідомлення про місячні обсяги купованої електроенергії за підписом керівника та головного бухгалтера ЕК і скріплене печаткою ЕК за такою ж формою, як повідомлення, що надається відповідно до п. 4.1.1 до цього договору.

На виконання вищезазначених пунктів 4.1 та 4.15 договору відповідач надіслав позивачу: повідомлення від 31.07.2015 № 8 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в ОРЕ в серпні 2015 року; повідомлення від 31.08.2015 № 9 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в ОРЕ в вересні 2015 року; повідомлення від 30.09.2015 № 10 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в ОРЕ в жовтні 2015 року; повідомлення від 30.10.2015 № 11 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в ОРЕ в листопаді 2015 року; повідомлення від 30.11.2015 № 12 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в ОРЕ в грудні 2015 року; кориговане повідомлення від 15.12.2015 № 12/1 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в ОРЕ в грудні 2015 року.

Відповідно до п. 6.2 договору, перерахування коштів ЕК за куплену у ДПЕ електроенергію здійснюється кожного банківського дня розрахункового місяця з урахуванням умов пункту 6.3 і зараховується сторонами як оплата за електричну енергію, куплену ЕК у ДПЕ у цьому місяці з урахуванням умов п. п. 6.4 та 6.5 цього договору та окремих рішень Кабінету Міністрів України.

Згідно з п. 6.3 договору, 11-го, 21-го та останнього числа розрахункового місяця ДПЕ перевіряє суму, що надійшла на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ДПЕ, як оплата ЕК електричної енергії, купленої за першу, другу та третю декаду місяця відповідно.

Розмір оплати ЕК за першу декаду визначається шляхом множення 30% замовленого місячного споживання електроенергії і відповідно за другу декаду - 30% та за третю декаду - 40% на прогнозну оптову ринкову ціну, затверджену постановою НКРЕ, з урахуванням суми місячного обсягу дотацій для компенсації втрат ЕК від здійснення постачання електричної енергії за регульованим тарифом згідно постанови НКРЕ, що встановлює суму дотацій, а також: з урахуванням встановлених НКРЕ вирівнювальних націнок (знижок) для коригування платежу ЕК у зв'язку із застосуванням єдиних роздрібних тарифів на електроенергію для кожного із класів споживачів, крім населення, на території України. В залежності від структури споживання ЕК вказані відсотки можуть бути змінені за домовленістю сторін. У цьому випадку ЕК надає до ДПЕ письмове підтвердження своєї структури споживання.

В разі здійснення корегування замовленого місячного обсягу купівлі електроенергії, розмір оплати за третю декаду визначається відповідно до п. 4.15.1 цього договору.

Розмір оплати ВАТ «Запоріжжяобленерго» за куповану у ДП «Енергоринок» електроенергію, за період з серпня 2015 року по грудень 2015 року, підтверджується звітами про надходження коштів від ВАТ «Запоріжжяобленерго» на рахунок ДП «Енергоринок» з розшифровкою платіжних доручень подекадно за вищезазначений період та довідками про стан виконання ВАТ «Запоріжжяобленерго» умов п. 6.3 договору щодо подекадної оплати купованої електроенергії за даний період.

Як вбачається із вищезазначених довідок, ВАТ «Запоріжжяобленерго» за період з серпня 2015 року по грудень 2015 року порушило умови п. 6.3 договору щодо подекадної оплати купованої електроенергії.

Згідно з п. 6.3.1 договору, в разі, якщо сума оплати, здійсненої ЕК за відповідну декаду, менша за визначену відповідно до п. 6.3 суму оплати з врахуванням переплати за попередню(і) декаду(и) розрахункового місяця, ДПЕ надсилає ЕК факсимільним зв'язком попередження про неповну декадну оплату електроенергії, купленої у ДПЕ. ЕК зобов'язується здійснити перерахування недостатньої суми з поточного рахунку ЕК на поточний рахунок із спеціальним ДПЕ впродовж: двох банківських днів після закінчення відповідної декади, вказавши при цьому в призначенні платежу декаду, за яку здійснюється доплата.

На виконання зазначених вище умов договору позивачем направлено на адресу відповідача відповідні листи-попередження про необхідність термінового погашення заборгованості, що утворилася внаслідок неповних подекадних розрахунків за куповану електроенергію.

Відповідач ніяким чином на зазначені вище листи-попередження позивача не відреагував та заборгованість не погасив.

Відповідно до п. 6.3.2 договору, у випадку нездійснення ЕК доплати згідно з п. 6.3.1 цього договору, ДПЕ через 3 банківські дні після закінчення відповідної декади має право виставити ЕК вимогу про сплату штрафу у розмірі 0,03% від недоплаченої суми. Штраф повинен бути сплачений в термін не більший від 3-х банківських днів з моменту отримання ЕК письмового повідомлення від ДПЕ. Цей пункт договору застосовується тільки у випадку, якщо ЕК порушила терміни подекадної оплати більше 3-х разів за останні 365 днів, що передують даті останнього порушення ЕК умов п. 6.3.1 цього договору.

Довідки про подекадні розрахунки за замовлену електроенергію ВАТ «Запоріжжяобленерго» за останні 365 днів, що передують 01.08.2015, 01.09.2015, 01.10.2015, 01.11.2015, 01.12.2015, підтверджують порушення відповідачем умов п. 6.3.1 договору більше 3-х разів, наявні в матеріалах справи.

Враховуючи умови п. 6.3.2 договору, ДП «Енергоринок» направлено на адресу ВАТ «Запоріжжяобленерго» претензії про сплату штрафних санкцій на загальну суму 162246,01 грн., в тому числі: за порушення умов договору щодо розрахунку за отриману електроенергію третьої декади серпня 2015 року в сумі 21430,82 грн.; першої та другої декади вересня 2015 року в сумі 55495,87 грн.; першої та другої декади жовтня 2015 року в сумі 7801,80 грн.; першої та третьої декади листопада 2015 року в сумі 57368,01 грн.; другої декади грудня 2015 року в сумі 20149,51 грн. Докази направлення позивачем відповідачу претензій та отримання їх відповідачем знаходяться в матеріалах справи.

Направлені позивачем відповідачу претензії про сплату штрафу за порушення умов договору в частині подекадних розрахунків за куповану електроенергію ВАТ «Запоріжжяобленерго» задоволені не були.

Обґрунтований розрахунок стягуваної суми штрафу в розмірі 0,03% від недоплаченої суми, що мала бути перерахована відповідачем на користь позивача згідно з п. 6.3 та п. 6.3.1 договору, наведено у довідках про стан виконання ВАТ «Запоріжжяобленерго» умов договору щодо подекадної оплати купованої електроенергії, які наявні в матеріалах справи.

Таким чином, з відповідача на користь позивача, за порушення умов п. 6.3 та п. 6.3.1 договору щодо подекадної оплати купованої електроенергії, підлягає стягненню 162 246 грн. 01 коп. штрафу.

Однак, згідно п. 3 ст. 83 ГПК України господарський суд, приймаючи рішення, має право зменшити у виняткових випадках розмір неустойки (штрафу, пені), що підлягає стягненню з боку сторони, що порушила зобов'язання.

У відповідності з ч. 3 ст. 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішення суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Стаття 233 ГК України передбачає, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Якщо порушення зобов'язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Згідно з 3.17.4. Постанови Пленуму ВГСУ № 18 від 26.12.2011р. вирішуючи, в тому числі й з власної ініціативи, питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов'язання (пункт 3 статті 83 ГПК), господарський суд повинен об'єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов'язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов'язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов'язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов'язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо.

Крім цього, 25.04.2016р. від відповідача надійшло клопотання про розстрочку виконання рішення суду на 4 місяця.

Відповідно до п. 6 статті 83 ГПК України господарський суд, приймаючи рішення, має право відстрочити або розстрочити виконання рішення суду.

З вищевикладеного вбачається, що надання відстрочки або розстрочки виконання рішення є правом суду, а не обовязком.

Підставою для розстрочення або відстрочки виконання рішення суду можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення суду чи роблять його виконання неможливим у термін або встановлений господарським судом способом.

Відповідно до п. 7.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.10.2012 року за № 9, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сімї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи на явну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

При цьому, згоди сторін на вжиття зазначених заходів, не потрібно і господарський суд законодавчо не обмежений будь-якими конкретними термінами відстрочки чи розстрочки виконання рішення.

Статтею 15-1 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що для проведення розрахунків за закуплену на оптовому ринку електричної енергії України та спожиту електричну енергію енергопостачальники, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, їх відокремлені підрозділи та оптовий постачальник електричної енергії відкривають в установах уповноваженого банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання. В свою чергу, споживачі, які купують електричну енергію у енергопостачальників, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, вносять плату за поставлену їм електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. Кошти з поточних рахунків із спеціальним режимом використання енергопостачальників, що здійснюють підприємницьку діяльність, з постачання електричної енергії на закріпленій території, перераховуються згідно з алгоритмом оптового ринку електричної енергії виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії.

Таким чином, ступінь виконання зобов'язання відповідача перед позивачем знаходиться в прямій залежності від стану виконання зобов'язання споживачів перед відповідачем. Отже, прострочення оплати за поставлені позивачем відповідачу товарно-матеріальні цінності обумовлено несвоєчасністю оплати споживачами вартості спожитої електроенергії.

Тобто, відповідач не може впливати, а ні на перерахування коштів та їх обсяг, а ні на встановлення алгоритму, оскільки перерахування коштів здійснюється виключно на підставі алгоритму і лише алгоритмом визначається частка коштів, наявних на поточному рахунку із спеціальним режимом використання, і які можуть бути використані для розрахунків із контрагентами, в т.ч. і з позивачем.

Так, НКРЕКП було встановлено нульовий відсоток відрахувань коштів, які надходили на рахунок відповідача зі спеціальним режимом використання, а саме:

- в лютому 2015 р. в період з 06.02.2015 р. по 28.02.2015 р., згідно до постанови НКРЕКП від 31.01.2015 р. № 101 «Про перерахування коштів на лютий 2015 р.» (зі змінами внесеними відповідно до постанови НКРЕКП від 05.02.2015 р. № 167) встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в березні 2015 р. в період з 18.03.2015 р. по 31.03.2015 р. згідно до постанови НКРЕКП від 27.02.2015 р. № 488 «Про перерахування коштів на березень 2015 р.» (зі змінами внесеними відповідно до постанови НКРЕКП від 17.03.2015 р. № 802) встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в квітні 2015 р. в період з 17.04.2015 р. по 30.04.2015 р. згідно до постанови НКРЕКП від 31.03.2015 р. № 975 «Про перерахування коштів на квітень 2015 р.» (зі змінами внесеними відповідно до постанови НКРЕКП від 16.04.2015 р. № 1278) встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в травні 2015 р. в період з 19.05.2015 р. по 31.05.2015 р. згідно до постанови НКРЕКП від 30.04.2015 р. № 1344 «Про перерахування коштів на травень 2015 р.» (зі змінами внесеними відповідно до постанови НКРЕКП від 18.05.2015 р. № 1571) встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в червні 2015 р. в період з 19.06.2015 р. по 30.06.2015 р. згідно до постанови НКРЕКП від 29.05.2015 р. № 1669 «Про перерахування коштів на червень 2015 р.» (зі змінами внесеними відповідно до постанови НКРЕКП від 18.06.2015 р. № 1773) встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в липні 2015 р. в період з 24.07.2015 р. по 31.07.2015 р. згідно до постанови НКРЕКП від 30.06.2015 р. № 1965 «Про перерахування коштів на липень 2015 р.» (зі змінами внесеними відповідно до постанови НКРЕКП від 23.07.2015 р. № 2061) встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в серпні 2015 р. в період з 20.08.2015 р. по 30.08.2015 р. згідно до постанови НКРЕКП від 31.07.2015 р. № 2121 «Про перерахування коштів на серпень 2015 р.» (зі змінами внесеними відповідно до постанови НКРЕКП від 19.08.2015 р. № 2194) встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в вересні 2015 р. в період з 04.09.2015 р. по 27.09.2015 р., з 30.09.2015 р. згідно до постанови НКРЕКП від 31.08.2015 р. № 2240 «Про перерахування коштів на вересень 2015 р.» (зі змінами внесеними відповідно до постанови НКРЕКП від 03.09.2015 р. № 2252; від 25.09.2015 р. № 2472; від 29.09.2015 р. № 2488) встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в жовтні 2015 р. в період з 01.10.2015 р. по 31.10.2015 р., згідно до постанови НКРЕКП від 30.09.2015 р. № 2515 «Про перерахування коштів на жовтень 2015 р.»встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в листопаді 2015 р. в період з 02.11.2015 р. по 22.11.2015 р., згідно до постанови НКРЕКП від 02.11.2015 р. № 2699 «Про перерахування коштів на листопад 2015 р.» встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії;

- в грудні 2015 р. в період з 01.12.2015 р. по 08.12.2015 р. (з 11.12.2015 р. по 31.12.2015 р.) згідно до постанови НКРЕКП від 11.12.2015 р. № 2967 «Про перерахування коштів на грудень 2015 р.» встановлено нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки постачальників електричної енергії за регульованим тарифом та на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії.

Вищезазначені постанови НКРЕКП є загальновідомим фактом (зареєстровані у відповідності до вимог законодавства та є в загальному доступі) який підтверджує факт встановлення нульового відсотку відрахувань коштів відповідачу.

Тобто, НКРЕКП щомісячно встановлює відповідачу нульовий відсоток відрахувань, що підтверджується вищезазначеними постановами НКРЕКП. В 2016 році НКРЕКП продовжила застосування нульового нормативу відрахувань коштів на поточні рахунки відповідача. У період з 1 по 5 лютого 2016 р. для відповідача до розрахункового алгоритму відрахування коштів були встановлені суми додаткових щодобових утримань коштів з поточних рахунків у розмірі 33,7 млн. грн., а з 8 по 11 лютого 2016 р. вже 44,8 млн. грн., тобто щодобові перерахування з поточних рахунків значно перевищують надходження після розподілу. З 11 лютого для відповідача взагалі відсутній алгоритм перерахування коштів.

Разом з тим, відповідач має щомісячно проводити виплату заробітної плати працівникам, сплачувати податки (станом на 13.04.2016 р. відповідач має податковий борг в загальної сумі 68 519 893 грн. 06 коп., що підтверджується довідкою СДПІ у м. Запоріжжя №1751/10/28-04-20-03-015., здійснювати платежі за придбання бензину, сировини та матеріалів, комунальні платежі, оплату послуг за спільне використання технологічних електричних мереж, тощо. Розмір виплат на обов'язкові платежі складає 69892 тис. грн., що підтверджується довідкою №001-003/56 від 25.03.2016 р.

Таким чином, встановлення НКРЕКП на протязі значного періоду часу нульового алгоритму відрахування коштів на поточні рахунки унеможливить належне виконання обовязків відповідачем за договором. Оскільки, оплата штрафних санкцій здійснюється виключно з поточних рахунків відповідача, відсутність грошових коштів на поточних рахунках значно ускладнить виконання рішення суду в частині оплати штрафних санкцій.

Низький рівень надходження коштів на поточний рахунок із спеціальним режимом використання відповідача від споживачів електричної енергії обумовлений насамперед тим, що найбільш енергоємні підприємства не виконують свої договірні зобов'язання з оплати спожитої електроенергії, зокрема, станом на 01.04.2016 р. (довідка № -007-33/5989 від 14.04.2016р.) заборгованість таких підприємств складала: ПАТ «Запорізький завод феросплавів» - 303357 547,07 грн.; ТОВ «Запорізький титано-магнієвий комбінат» - 251110551,85 грн.; ЗДП «Кремнійполімер» - 123 139 369,14 грн.; КП «Водоканал» - 48082707,01 грн.; ЗДП «Радіоприлад» - 17327235,76 грн.; КП «Облводоканал» - грн.14832576,99 грн.

Загальна сума заборгованості споживачів - юридичних осіб станом на 01.04.2016 р. за спожиту електричну енергію перед ВАТ «Запоріжжяобленерго» складає ,07 грн., заборгованість фізичних осіб 144262554,06 грн. Тобто, в цілому дебіторська заборгованість споживачів за використану електричну енергію станом на 01.03.2016 р. складає ,13 грн., що підтверджується довідкою № -007-33/5989 від 14.04.2016р.

Одним із факторів, що впливає на фінансовий стан відповідача є наявність судової практики, в результаті якої, відбувається систематичне зменшення судами штрафних санкцій, що підлягають стягненню при винесенні рішень про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію на користь відповідача. Більш того, при винесенні таких рішень суди постійно зменшують розмір штрафних санкцій, надають розстрочку та відстрочку виконання рішення. Прикладом таких судових прецедентів є, зокрема: рішення господарського суду Запорізької області від 05.01.2015 р. по справі № 908/4658/14 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП «Облводоканал» ЗОР; рішення господарського суду Запорізької області від 29.04.2014 р. по справі № 908/664/14 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП «Облводоканал» ЗОР; рішенням господарського суду Запорізької області від 29.04.2014 р. по справі № 908/3990/13 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до ЗДП «Радіоприлад» ЗОР; рішення господарського суду Запорізької області від 11.03.2014 р. по справі № 908/44/14 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП «Облводоканал» ЗОР; рішення господарського суду Запорізької області від 17.07.2012 р. по справі № 908/2420/12 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП «Облводоканал» ЗОР; рішення господарського суду Запорізької області від 26.10.2015 р. № 908/4689/15 за позовом ВАТ «Запоріжжяобленерго» до КП «Водоканал», згідно якого розмір пені було зменшено з 13499711,72 грн. до 1000000,00 грн.

Систематичне недофінансування з боку держави по основним бюджетним сферам призводить до низького рівня розрахунків за електричну енергію споживачів електричної енергії, що фінансуються з державного та місцевого бюджету. Несвоєчасна оплата мала місце у зв'язку з відсутністю або недостатністю в бюджетах всіх рівнів засобів для розрахунків за енергоносії, спожиті установами та організаціями, які утримуються за рахунок бюджетів, невідповідністю тарифів на енергоносії реальним витратам. Так, станом на 01.04.2016 р. згідно довідки про проведення розрахунків за спожиту електроенергію № 007-40/5991 від14.04.2016р. недоплата за спожиту електричну енергію таких споживачів складає 13 921 тис. грн. (джерело фінансування з державного бюджету) та 19 306 тис. грн. (джерело фінансування з місцевого бюджету). Зазначений фактор негативно впливає на фінансовий стан відповідача.

Також, Кабінетом Міністрів України було прийнято розпорядження від 18.02.2013 року № 96-р «Про приватизацію об'єктів паливно-енергетичного комплексу», відповідно до якого ВАТ «Запоріжжяобленерго» входить до Переліку об'єктів паливно-енергетичного комплексу, що підлягають приватизації. Пакет акцій ВАТ «Запоріжжяобленерго» було передано Фонду державного майна України. Тобто, стягнення штрафних санкцій з ВАТ «Запоріжжяобленерго» в процесі приватизації негативно вплине на структуру балансу.

У зв'язку з тяжким фінансовим станом споживачів - юридичних осіб - ВАТ «Запоріжжяобленерго» змушене укладати договори про реструктуризацію заборгованості, що по суті є перенесенням термінів оплати за спожиту електричну енергію. Так, наприклад, на протязі 2014 р. було укладено 77 договорів про реструктуризацію на загальну суму 328975,9 тис. грн.; на протязі 2015 року укладено 86 договорів на суму 58858,6 тис. грн., на протязі першого кварталу 2016р. укладено 12 договорів на суму 5 656,3 тис. грн., що підтверджується довідкою № 007-40/5990 від 14.04.2016 р. Однією з передумов реструктуризації боргу відповідачем є, перед усім, неможливість застосування до них заходів з відключення від джерел електропостачання, оскільки, серед таких споживачів найчастіше виступають підприємства соціального значення. Повне відключення таких споживачів може призвести до соціальної та технологічної катастрофи на території всієї Запорізької області.

Також, Кабінетом Міністрів України 4 березня 2015 року постановою № 83 затверджено Перелік об'єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, до якого включено ВАТ «Запоріжжяобленерго». Прийняття рішення про стягнення заборгованості без врахування обставин, що ускладнюють його виконання, ставить під сумнів стабільність фінансового стану енергопостачальника, та, як наслідок, може відобразитись на безпеці експлуатації об'єктів електроенергетики, на безперервності передачі та поставки енергії, на екологічній безпеці об'єктів електроенергетики, на збережені цілісності та забезпечені надійного і ефективного функціонування ОЕС України тощо.

Але, при цьому слід вказати, що боржник не надав суду всі довідки зі всіх банків про рух або про відсутність руху коштів, про наявність або відсутність коштів на всіх рахунках боржника. Наданий суду боржником в справу 908/5874/15 баланс (звіт про фінансовий стан) станом на 31.12.2015р. свідчить про наявність у ВАТ «Запоріжжяобленерго» прибутку. Баланс (звіт про фінансовий стан) станом на 31.12.2015р. знаходиться в матеріалах цієї справи.

Крім цього, в рішенні від 14.12.2015р. по справі 908/5874/15, яке набрало законної сили, було встановлено: 14.12.2015р. суд розглядав ще одну справу №908/698/15-г, де стороною по справі також було Відкрите акціонерне товариство Запоріжжяобленерго. ВАТ Запоріжжяобленерго в справу №908/698/15-г надало два платіжних доручення №31214 від 26.11.2015р. та №31214 від 26.11.2015р., згідно яким ВАТ Запоріжжяобленерго сплатило Публічному акціонерному товариству „Київсільелектро заборгованість в сумі 1 200 000 грн. та 2 500 000 грн. відповідно. З вищевикладеного вбачається, що у ВАТ Запоріжжяобленерго є гроші на його рахунках.

Також слід вказати, в матеріалах даної справи знаходиться звіт про надходження коштів за період з 21.08.2015р. по 18.12.2015р. від ВАТ «Запоріжжяобленерго» на рахунок ДП «Енергоринок».

Більш того, не виконуючи обовязки перед позивачем, відповідач тім самим ускладнює фінансове положення позивача, і позивач, в свою чергу, не виконує свої зобовязання перед бюджетом та своїми контрагентами.

Позивач не надав суду доказів вступу в закону силу рішень господарського суду м. Києва від 09.03.2016р. по справі №910/1421/16, від 29.03.2016р. по справі № 910/1424 та від 05.04.2016р. у справі № 910/1417/16. В судовому засіданні представники позивача та відповідача пояснили суду, що вказані рішення на набрали законної сили. Таким чином, позивач безпідставно посилається на вказані рішення господарського суду м. Києва.

Доказів порушення кримінальних справ позивач також не надав суду.

Враховуючи все вищевикладене, всі доводи стягувача, викладені ним в запереченнях на відзив відповідача №01/44-4335 від 22.04.2016р., всі доводи боржника, викладені ним у відзиву на позов, в клопотання про розстрочку виконання рішення суду, матеріальні інтереси обох сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави, не доведення боржником відсутності коштів на банківських рахунках відповідача, не доведення боржником загрози банкрутства ВАТ Запоріжжяобленерго, заява ВАТ Запоріжжяобленерго про зменшення розміру штрафу до 16 000 грн. підлягає задоволенню частково, суд вважає за необхідне зменшити розмір штрафу до 100 000 грн.; заява відповідача про розстрочку виконання рішення суду на 4 місяця підлягає задоволенню частково, суд вважає за необхідне розстрочивши виконання рішення суду на 2 місяця, з оплатою в наступному порядку: до 25.05.2016р. оплата в сумі 50 000 грн., до 25.06.2016р. оплата в сумі 50 000 грн.

У частині стягнення штрафу в сумі 62 246 грн. 01 коп. у позові варто відмовити.

При цьому судові витрати покласти на відповідача від усієї суми штрафу, тому що штраф в сумі 162 246 грн. 01 коп. позивачем нарахований обґрунтовано.

В іншої частині клопотання про розстрочку виконання рішення суду задоволенню не підлягає по вказаним вище підставам.

Згідно зі ст. 49 ГПК України витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 22, 44-49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково. Стягнути з Відкритого акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, 14; ) на користь Державного підприємства «Енергоринок» (01032, м. Київ-32, вул. Симона Петлюри, 27; ) штраф у сумі 100 000 грн., розстрочивши виконання рішення суду на 2 місяця, з оплатою в наступному порядку: до 25.05.2016р. оплата в сумі 50 000 грн., до 25.06.2016р. оплата в сумі 50 000 грн. ОСОБА_1 наказ.

Стягнути з Відкритого акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, 14; ) на користь Державного підприємства «Енергоринок» (01032, м. Київ-32, вул. Симона Петлюри, 27; ) судовий збір в сумі 2 433 грн. 69 коп. Видати наказ.

В іншій частині позову відмовити.

Повне рішення складено: 25.04.2016 р.

Суддя Л.С. Місюра