РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2016Справа №910/731/16

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Форте Дженерал»
до 1) Київської міської митниці ДФС, 2) Державної казначейської служби України
простягнення 269906,03 грн

Суддя Смирнова Ю.М.

Представники:

від позивачаКацинський О.В. - представник
від відповідача-1Племянник А.С., Туз О.А. - представники
від відповідача-2Гашинський Д.М. - представник

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Форте Дженерал» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Державної казначейської служби України збитків, завданих Київською міською митницею ДФС у розмірі 269906,03 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що внаслідок протиправних дій Київської міської митниці ДФС, пов'язаних із несвоєчасним проведенням митного огляду товарів, що поставлялись відповідно до контракту від 30.10.2013 №24 та на підставі інвойсу від 20.12.2013 №2013SSL-024 С, та невиконанням п.1, п.п. 7 п. 2 ст. 494 Митного кодексу України щодо невідкладеного складання протоколу про порушення митних правил №0160/10000/14 та невідкладеного вилучення товарів, позивачеві завдані матеріальні збитки у розмірі 269906,03 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.01.2016 за вказаним позовом порушено провадження у справі №910/731/16 та призначено справу до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2016 за клопотанням позивача продовжено строк вирішення спору у справі №910/731/16 та відкладено розгляд справи на 24.03.2016.

Представник позивача в судове засідання, призначене на 24.03.2016, з'явився, позов підтримав.

Відповідачі проти задоволення позову заперечують.

У поданому суду відзиві на позовну заяву відповідач-1 вказує, що у відповідності до положень ч. 2 ст. 255 Митного кодексу України у відповідача-1 були підстави для перевищення визначеного законодавством строку, протягом якого має бути завершене митне оформлення, у зв'язку із наявністю підтвердженого письмово бажання декларанта подати додаткові документи, а відтак з боку Київської міської митниці ДФС відсутня протиправна поведінка як обов'язкова складова для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків.

Відповідач-2 вказує, що спірні правовідносини виникли виключно між позивачем і Київською міською митницею ДФС. В органах Державної казначейської служби України бюджетним установам відкриваються рахунки у встановленому законодавством порядку та на органи Державної казначейської служби України покладено функцію щодо безспірного списання коштів з зазначених рахунків у встановленому законодавством порядку. При цьому, шкода, завдана державним органом відшкодовується за рахунок коштів передбачених для цього органу, а Казначейство як юридична особа є окремим учасником цивільних відносин.

У судовому засіданні судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

30.10.2013 між компанією «Qingdao Bona Industries Co., Limited» та ТОВ «Форте Дженерал» було укладено контракт №24 на поставку з Китаю рам до садових та будівельних тачок, на виконання якого 15.02.2014 на підставі інвойсу від 20.12.2014 №2013SSL-024 C у восьми контейнерах було здійснено поставку рам для тачок WB6203, АУВ6407, WB6414Т, WB6418-1, WB6418-18 на загальну вартість 75326,80 дол. США, код УКТЗЕД .

Товари було доставлено до зони митного контролю «Укравто» відділу митного оформлення №1 митного поста «Столичний» Київської міжрегіональної митниці, розташованого в м. Києві на вул. Новопирогівській, 58.

17.02.2014 уповноваженим на роботу з митницею ТОВ «Форте Дженерал» товари було заявлено до митного контролю та митного оформлення за МД №100270001/2014/247624.

У відповідності до ч.ч. 1,2 ст. 318 Митного кодексу України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

За змістом ст. 336 Митного кодексу України однією із форм митного контролю є митний огляд та переогляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Згідно з ч.3 ст. 320 Митного кодексу України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками. Не допускаються визначення форм та обсягів митного контролю іншими органами державної влади, а також участь їх посадових осіб у здійсненні митного контролю.

Посадовою особою митного посту «Столичний» ініційовано проведення митного огляду зазначеного вище товару, за результатами якого було складено Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 20.02.2014, відповідно до якого встановлено, що окрім рам для тачок виявлено не заявлені у митній декларації №100270001/2014/247624 та товарно-супровідних документах металеві частини, які відповідно до схеми збору тачок мають такі назви:

- «Опора крита», загальна кількість 7340 шт.;

- «Стійка», загальна кількість 4450 шт.;

- «Вилка», загальна кількість 1200 шт.;

- «Ручка», загальна кількість 2400 шт.;

- «Ножна підставка», загальна кількість 1200 шт.;

- «Тримач кузова», загальна кількість 2400 шт.,

- «Тримач вісі», загальна кількість 2400 шт.

У відповідності до ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для переміщення товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

07.03.2014 Київською регіональною митницею Міндоходів складено протокол про порушення митних правил №0160/10000/14 відносно представника компанії «Qingdao Bona Industries Co., Limited» ОСОБА_5 за ст. 483 Митного кодексу України.

Частиною 2 ст. 511 Митного кодексу України у разі виявлення порушень митних правил, передбачених статтями 471 - 473, 476, 482 - 484 цього Кодексу, вилучення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, які підлягають конфіскації відповідно до цих статей, а також відповідних документів є обов'язковим.

14.03.2014 Київською міжрегіональною митницею було складено протокол про тимчасове вилучення товарів, транспортних засобів і документів у справі про порушення митних правил №0160/10000/14, яким були вилучені опори корита, стійки, вилки, ручки, ножні підставки, тримачі кузова, тримач вісі, гумові ручки загальною вагою 18849,4 кг та вартістю 231097,29 грн.

Постановою Солом'янського районного суду м. Києва від 25.04.2014 у справі №760/7479/14-п провадження у справі про притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України закрито у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постановою Апеляційного суду міста Києва від 04.06.2014 постанову Солом'янського районного суду міста Києва від 25.04.2014 залишено без змін.

В обґрунтування позовних вимог позивач стверджує, що при здійсненні митного оформлення товарів, а також при складанні протоколу про порушення митних правил Київською міжрегіональною митницею Міндоходів були порушені вимоги п.1, п.п.7 п. 2 ст.494 Митного кодексу України, а також вимоги Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2012 №1316. Позивач вказує, що внаслідок неправомірних дій Київською міською митницею ДФС позивачу було завдано майнову шкоду у розмірі 269906,03 грн, з яких:

- за перебування автомобілів з контейнерами та товарами у митному терміналі згідно з договором від 24.01.2011 №109 між ТОВ «Форте Дженерал» та ПАТ «Українська автомобільна корпорація» філії КГЦ «Укравто» у розмірі 30450,00 грн;

- доплата за авто послуги у вигляді штрафу за стоянку автомобілів більше 72 годин згідно з п.6.6 договору від 24.10.2013 №2/авто, укладеного між ПП «Будпостач» та ТОВ «Мультитранс», у розмірі 70000,00 грн;

- демередж (штраф) за не вивантаження товарів із контейнерів протягом 14 календарних днів з дня зняття контейнерів з борта судна згідно з п. 4.3.4 договору від 16.01.2014 №1128, укладеного між ПП «Будпостач» та ТОВ «СМА Сі ДЖі Ем Шіппінг Едженсіз Україна», у розмірі 76141,31 грн;

- додаткові витрати з конвертацій валюти в сумі 25355,06 грн, ПДВ 5071,01 грн, разом з ПДВ 30426,07 грн;

- оплата за зберігання товарів на складі Київської міжрегіональної митниці Міндоходів у розмірі 62888,65 грн.

У відповідності до ч. 2 ст. 30 Митного кодексу України шкода, заподіяна особам та їх майну неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю органів доходів і зборів або їх посадових осіб чи інших працівників при виконанні ними своїх службових (трудових) обов'язків, відшкодовується цими органами, організаціями у порядку, визначеному законом.

Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

У відповідності до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За приписами ст. 1173 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Відповідно до ч. 1 ст. 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення:

1) протиправної поведінки;

2) розміру збитків;

3) причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками;

4) вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що протиправність дій Київської міжрегіональної митниці Міндоходів проявляється в тому, що виявивши 20.02.2014 порушення митних правил, митний орган відповідно до вимог п.1, п.п. 7 п.2 ст. 494 Митного кодексу України повинен був скласти невідкладно протокол про порушення митних правил і в протоколі мали б бути зазначені відомості про вилучені товари, однак протокол про порушення митних правил було складено лише 07.03.2014, а вилучення товарів проведено лише 14.03.2014, тобто на 25 день після подачі митної декларації. Крім того, позивач вказує, що митний огляд проводиться не пізніше закінчення робочого дня (зміни), коли було подано митну декларацію, тобто 17.02.2014, проте, митний огляд проведено лише 20.02.2014.

Суд відзначає, що відповідно до ч. 1 ст. 255 Митного кодексу України митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред'явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред'явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.

Водночас, за приписами ч. 2 ст. 255 Митного кодексу України строк, зазначений у частині першій цієї статті, може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей виключно у разі:

1) виконання митних формальностей поза місцем розташування органу доходів і зборів відповідно до статті 247 цього Кодексу;

2) підтвердженого письмово бажання декларанта або уповноваженої ним особи подати відповідно до цього Кодексу додаткові документи чи відомості про зовнішньоекономічну операцію або характеристики товару;

3) проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до частини двадцять першої статті 356 цього Кодексу;

4) виявлення порушень митних правил, якщо товари не випускаються відповідно до частини п'ятої цієї статті;

5) зупинення митного оформлення відповідно до Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»;

6) подання додаткових документів відповідно до частини третьої статті 53 цього Кодексу в межах передбаченого нею строку, перебіг якого припиняється з моменту отримання митницею (митним постом) таких документів чи письмової відмови декларанта або уповноваженої ним особи у їх наданні;

7) призупинення митного оформлення відповідно до статей 399 і 400 цього Кодексу.

Разом з тим, з гідно з положеннями ч. 6 ст. 255 Митного кодексу України при виявленні порушення митних правил орган доходів і зборів здійснює випуск товарів до завершення розгляду справи про таке порушення за умови, що:

1) такі товари не підлягають конфіскації і не будуть потрібні надалі у процесі провадження у справі як докази;

2) декларант сплачує всі митні платежі або забезпечує їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу.

Як свідчать матеріали справи, Товариством з обмеженою відповідальністю «Форте Дженерал» було подано заяву на ім'я начальника митного поста «Столичний», в якій позивач просив надати можливість продовжити час митного оформлення митної декларації №100270001/2014/247624 у зв'язку із бажанням подати додатково документи.

Відповідна заява підписана директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Форте Дженерал» ОСОБА_6

При цьому, положеннями ст. 483 Митного кодексу України, на підставі якої було складено протокол про порушення митних правил №0160/10000/14 від 07.03.2014, передбачена конфіскація майна.

Отже, враховуючи наявність поданої позивачем заяви про продовження часу митного оформлення у зв'язку із бажанням подати додаткові документи, у відповідача-1 з огляду на положення ч. 2 ст. 255 Митного кодексу України, були підстави для перевищення визначеного ч. 1 ст. 255 Митного кодексу України строку, протягом якого має бути завершене митне оформлення, що спростовує доводи позивача про протиправність поведінки позивача при здійсненні митного оформлення відповідних товарів.

Відповідно до ст.ст. 33, 34 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Позивачем належними та допустимим доказами не доведено факту допущення відповідачем-1 протиправної поведінки (як обов'язкової складової цивільного правопорушення та підстави для застосування відповідальності у вигляді відшкодування збитків) при здійсненні митного оформлення товарів. За таких обставин, вимоги позивача про стягнення збитків у розмірі 269906,03 грн є безпідставними та задоволенню не підлягають.

При цьому, суд також відзначає, що предметом розгляду даної справи є відшкодування збитків, завданих неправомірними, за твердженням позивача, діями Київської міської митниці ДФС. Заявлену до стягнення суму коштів позивач просив стягнути саме з Державної казначейської служби України.

Водночас, в силу положень ст. 1173 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

В свою чергу, власне Державна казначейська служба України є юридичною особою - центральним органом виконавчої влади, яка самостійно відповідає за своїми зобов'язаннями, є окремим учасником правовідносин та не відповідає за зобов'язаннями (в тому числі щодо відшкодування шкоди) інших державних органів, а у відповідності до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845, на Казначейство покладено функцію щодо виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, зокрема, шляхом безспірного списання коштів державного бюджету для відшкодування.

Враховуючи викладене, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

У відповідності до вимог ст. 49 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено: 14.04.2016

Суддя Ю.М. Смирнова