УХВАЛА

про вжиття запобіжних заходів

14.04.2016Справа № 910/6755/16

За заявоюПублічного акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро»
провжиття запобіжних заходів
щодо компанії KGE LTD

Представники сторін:

від заявника:Смірнова Є.В.
від компанії KGE LTD:не з'явився

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро» звернулося до господарського суду міста Києва з заявою про вжиття запобіжних заходів відносно Компанії KGE LTD у вигляді накладення арешту на майно та грошові кошти компанії KGE LTD (адреса реєстрації STICEVIZLIK MAHALLESI ISTANBUL CADDESINO 12/26 BAKIRKOY, 34147, ISTANBUL), що знаходяться на рахунку TR2314, відкритому в банку TURKIYE IS BANKASI A.S.+4.LEVENT ISTANBUL, а також інших рахунках, відкритих в інших фінансових установах України та Туреччини, що будуть встановлені в ході виконання судового рішення, та заборони TURKIYE IS BANKASI A.S.+4.LEVENT ISTANBUL, а також іншим фінансовим установам України та Туреччини здійснювати будь-які безготівкові перерахування грошових коштів на користь або за дорученням компанії KGE LTD (адреса реєстрації STICEVIZLIK MAHALLESI ISTANBUL CADDESINO 12/26 BAKIRKOY, 34147, ISTANBUL), в тому числі у разі виконання зобов'язання на користь інших осіб, в межах суми грошових коштів у розмірі 1 833 956,18 Євро.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.04.2016 р. заяву Публічного акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» призначено до розгляду на 14.04.2016 р.

Представник заявника в судове засідання з'явилася, надала пояснення по суті спору, подану заяву підтримала та просила задовольнити.

Представник компанії KGE LTD в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений.

Відповідно до ч. 1 ст. 43-4 Господарського процесуального кодексу України заява про вжиття запобіжних заходів розглядається не пізніше двох днів з дня її подання господарським судом, в районі діяльності якого належить провести ці процесуальні дії, з повідомленням заінтересованих осіб. Однак неявка їх не перешкоджає розглядові заяви. У справах щодо майна господарських організацій, у статутному капіталі яких є корпоративні права держави, господарський суд обов'язково залучає орган державної влади, що здійснює управління корпоративними правами.

Таким чином, неявка представника компанії KGE LTD не є перешкодою для розгляду даної заяви.

Розглянувши подану заяву про вжиття запобіжних заходів, суд дійшов висновку, що вказана заява підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Подана Публічним акціонерним товариством «Банк Кредит Дніпро» заява обґрунтована тим, що внаслідок несанкціонованого проникнення в локально-обчислювальну мережу банку, з його рахунку виконані перекази грошових коштів на рахунок компанії KGE LTD шляхом створення електронних платіжних документів. Оскільки вказана подія відбулася за місцезнаходженням (юридичною адресою) заявника, подання такої заяви згідно вимог чинного законодавства України відбулося до господарського суду міста Києва.

Щодо звернення заявника із даною заявою саме до господарського суду міста Києва необхідно відзначити наступне.

Відповідно до п. 8 Інформаційного листа Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вжиття запобіжних заходів» № 01-8/251 від 20.04.2007 р. чинне законодавство не містить прямих вказівок щодо місця розгляду заяви про вжиття запобіжного заходу (заходів). Згідно з частиною першою статті 43-4 ГПК заява про вжиття запобіжних заходів розглядається господарським судом, в районі діяльності якого належить провести ці процесуальні дії. Отже, у вирішенні питання про місце розгляду зазначеної заяви слід виходити з того, який саме запобіжний захід заявник вважає за необхідне вжити: тобто якщо йдеться про витребовування доказів, про огляд приміщень або про накладення арешту на майно, заява має подаватися до місцевого господарського суду, в районі діяльності якого знаходяться відповідно докази, приміщення або майно, стосовно яких належить провести певні дії.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про міжнародне приватне право» цей Закон застосовується до таких питань, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом як підсудність судам України справ з іноземним елементом.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 76 вказаного Закону суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у випадку, якщо дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України.

Отже, п. 7 ч. 1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачає можливість суду прийняти до провадження і розглядати справу з іноземним елементом.

Статтею 29 Угоди між Україною та Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах, ратифікованої Законом України N 2605-III ( 2605-14 ) від 05.07.2001 р., визначено, що зобов'язання про відшкодування шкоди, крім тих, які випливають з договорів та інших правомірних дій, визначаються законодавством Договірної Сторони, на території якої мали місце дія або інша обставина, що стали підставою для вимоги відшкодування шкоди. У справах, указаних у пунктах 1 і 2 цієї статті, є компетентним суд Договірної Сторони, на території якої мали місце дія або інша обставина, що стали підставою для вимоги про відшкодування шкоди.

Таким чином, з огляду на приписи Закону України «Про міжнародне приватне право», Господарського процесуального кодексу України та Угоди між Україною та Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах, ратифікованої Законом України N 2605-III ( 2605-14 ) від 05.07.2001 р., заявником правомірно було подано заяву до господарського суду міста Києва з урахуванням того, що факт несанкціонованого проникнення відбувся саме в місті Києві.

Відповідно до ст. 43-1 Господарського процесуального кодексу України особа, яка має підстави побоюватись, що подача потрібних для неї доказів стане згодом неможливою або утрудненою, а також підстави вважати, що її права порушені або існує реальна загроза їх порушення, має право звернутися до господарського суду з заявою про вжиття запобіжних заходів до подання позову.

Із змісту зазначеної норми вбачається, що із заявою про вжиття запобіжних заходів має право звернутись особа, яка має підстави вважати, що існує реальна загроза порушення її прав. Запобіжні заходи за своєю природою є заходами, спрямованими на збереження відповідних доказів та на запобігання правопорушенню з метою як найшвидшого реагування на протиправні дії.

Статтею 43-2 Господарського процесуального кодексу України визначено вичерпний перелік видів запобіжних заходів, які може застосувати суд. Зокрема до видів запобіжних заходів віднесено накладення арешту на майно, що належить особі, щодо якої вжито запобіжні заходи, і знаходиться в неї або в інших осіб.

Під суттю запобіжного заходу слід розуміти конкретизацію дії, яка має бути спрямована на реалізацію запобіжного заходу. Якщо в заяві йдеться про накладання арешту на майно, що належить особі, щодо якої вжито запобіжні заходи, і знаходиться в неї або в інших осіб, необхідно вказати, яке майно необхідно піддати арешту, кому воно належить, у кого воно знаходиться і на яких правових підставах.

Таким чином, запобіжні заходи забезпечують вимогу, яка ще не оформлена у вигляді позову, та надають додаткову гарантію збереження доказів чи запобігання порушення права.

Вирішуючи питання про необхідність вжиття запобіжних заходів, господарський суд повинен встановити підстави вжиття запобіжних заходів, а саме: обставини, які викликають у заявника побоювання, що подача потрібних для нього доказів стане згодом неможливою чи утрудненою; обставини, які підтверджують порушення прав заявника, або його уявлення про загрозу порушення цих прав та реальність такої загрози. При цьому заінтересована особа повинна довести необхідність терміновості вжиття запобіжних заходів, тобто необхідність вирішення цього питання до пред'явлення позову.

Заявник має подати докази, достатні для впевненості в тому, що його право порушується або невідворотно буде порушено.

Як вбачається із матеріалів заяви, 06.04.2016 р. Публічним акціонерним товариством «Банк Кредит Дніпро» було виявлено факти несанкціонованого проникнення в локально-обчислювальну мережу банку та втручання в роботу інформаційної системи S.W.I.F.T. (Всесвітнє товариство міжбанківських фінансових телекомунікацій) шляхом створення електронних платіжних документів, за якими були виконані перекази грошових коштів на рахунок компанії KGE LTD (нерезидента).

Позивач звернувся із заявою про вчинення третіми особами протиправних дій щодо майна та грошових коштів Банку, що підтверджується листом-відповіддю Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 11.04.2016 р.

Внаслідок неправомірних дій з рахунку заявника були перераховані грошові кошти у розмірі 1 833 956,18 Євро на рахунок компанії KGE LTD TR2314, відкритому в банку TURKIYE IS BANKASI A.S.+4.LEVENT ISTANBUL.

Вказані обставини, на думку заявника, є підставою для подання відповідного позову з вимогами до компанії KGE LTD з метою відновлення порушених прав Публічного акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро».

Суд відзначає, що вказуючи на обставини, якими обґрунтовується необхідність вжиття запобіжних заходів, заявник повинен зазначити підстави вжиття запобіжних заходів, тобто обставини, які підтверджують порушення прав заявника або його уявлення про загрозу порушення цих прав і реальність такої загрози.

Як передбачено ч. 3 ст. 43-3 Господарського процесуального кодексу України після подання заявником позовної заяви запобіжні заходи діють як заходи забезпечення позову, тобто застосовуються як гарантія реального виконання рішення суду та задоволення законних вимог позивача.

Отже, при вжитті запобіжних заходів суд повинен з'ясувати наявність зв'язку між конкретним видом запобіжних заходів і предметом відповідної позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Крім того, у вирішенні питання про вжиття запобіжних заходів господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності їх застосування з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника; забезпечення збалансованості інтересів заявника і особи, щодо якої просять вчинити запобіжні заходи; наявності зв'язку між конкретним видом запобіжних заходів і можливим предметом позовної вимоги, яку заявник повинен подати у строк, встановлений частиною третьою статті 43-3 Господарського процесуального кодексу України; імовірності настання обставин, зазначених у статті 43-1 Господарського процесуального кодексу України; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів третіх осіб (п. 15 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 12 від 17.10.2012 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних із захистом прав інтелектуальної власності»).

З огляду на позицію Вищого господарського суду України, викладену в п. 9 Інформаційного листа «Про деякі питання практики вжиття запобіжних заходів» № 01-8/251 від 20.04.2007, вирішуючи питання про вжиття запобіжних заходів господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності їх застосування з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника; наявності зв'язку між конкретним видом запобіжних заходів і предметом відповідної позовної вимоги, яку заявник повинен подати у строк, встановлений частиною третьою статті 43-3 ГПК України; імовірності настання обставин, зазначених у статті 43-1 ГПК України; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Судом визнається обґрунтованим припущення щодо можливості нанесення збитків заявнику у великому розмірі, а також створення умов для перешкоджання безперебійної роботи банківської установи, яка надає послуги фізичним та юридичним особам.

Розглянувши документи, надані в обґрунтування заяви, суд дійшов висновку про виконання заявником вимог ст.ст. 4-3, 33, 34 Господарського процесуального кодексу України щодо доведення обов'язкових умов для вжиття запобіжних заходів.

Статтями 33, 34 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Суд відзначає, вжиття запобіжних заходів у вигляді накладення арешту на майно та грошові кошти компанії KGE LTD в даному випадку відповідає вимогам адекватності і співмірності, оскільки не покладає на заінтересованих осіб ніякого зайвого обтяження, проте дозволяє створити належні умови для реалізації заявником права на судовий захист.

При цьому, запропонований Публічним акціонерним товариством «Банк Кредит Дніпро» вид запобіжного заходу у вигляді заборони TURKIYE IS BANKASI A.S.+4.LEVENT ISTANBUL, а також іншим фінансовим установам України та Туреччини здійснювати будь-які безготівкові перерахування грошових коштів на користь або за дорученням компанії KGE LTD (адреса реєстрації STICEVIZLIK MAHALLESI ISTANBUL CADDESINO 12/26 BAKIRKOY, 34147, ISTANBUL), в тому числі у разі виконання зобов'язання на користь інших осіб, не відповідає вимогам ст. 43-2 Господарського процесуального кодексу України, оскільки перелік встановлених такою статтею видів запобіжних заходів є вичерпним (інформаційний лист Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вжиття запобіжних заходів» № 01-8/251 від 20.04.2007 р.).

З огляду на викладене господарський суд вважає за необхідне частково задовольнити заяву Публічного акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» та вжити щодо компанії KGE LTD запобіжні заходи шляхом накладення арешту на майно та грошові кошти компанії KGE LTD (адреса реєстрації STICEVIZLIK MAHALLESI ISTANBUL CADDESINO 12/26 BAKIRKOY, 34147, ISTANBUL), що знаходяться на рахунку TR2314, відкритому в банку TURKIYE IS BANKASI A.S.+4.LEVENT ISTANBUL, а також інших рахунках, відкритих в інших фінансових установах України та Туреччини, що будуть встановлені в ході виконання судового рішення, в межах суми грошових коштів у розмірі 1 833 956,18 Євро.

В іншій частині в задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» необхідно відмовити з викладених підстав.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4-5, 4-7, 38, 43-1, 43-2, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ :

1. Заяву Публічного акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про вжиття запобіжних заходів щодо компанії KGE LTD задовольнити частково.

2.Накласти арешт на майно та грошові кошти компанії KGE LTD (адреса реєстрації STICEVIZLIK MAHALLESI ISTANBUL CADDESINO 12/26 BAKIRKOY, 34147, ISTANBUL), що знаходяться на рахунку TR2314, відкритому в банку TURKIYE IS BANKASI A.S.+4.LEVENT ISTANBUL, а також інших рахунках, відкритих в інших фінансових установах України та Туреччини, що будуть встановлені в ході виконання судового рішення, в межах суми грошових коштів у розмірі 1 833 956,18 Євро.

3. В іншій частині в задоволенні заяви відмовити.

4. Ухвала про вжиття запобіжних заходів набирає законної сили з 14.04.2016 р., підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому чинним законодавством України для виконання судових рішень, та може бути пред'явлена до виконання в передбаченому чинним законодавством порядку до 14.04.2017 р.

4. Стягувачем за даною ухвалою є Публічне акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро» (01601, м. Київ, вул. Мечникова, 3; ідентифікаційний код 14352406).

5. Боржником за даною ухвалою є компанія KGE LTD (адреса реєстрації STICEVIZLIK MAHALLESI ISTANBUL CADDESINO 12/26 BAKIRKOY, 34147, ISTANBUL).

Суддя В.П. Босий