Господарський суд
Житомирської області
_________________________________________
______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Від "01" квітня 2016 р. Справа № 906/134/16

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Прядко О.В.

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - довіреність №10/29-02 від 16.04.2015;

від відповідача: ОСОБА_2 - довіреність № 26 від 26.02.2016

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк Форум" (м. Київ)

до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Світанок" (Житомирська обл., м. Новоград-Волинський)

про стягнення 72976,00 грн

У відповідності до ст. 77 ГПК України, в судових засіданнях 15.03.2016 та 28.03.2016 оголошувалась перерва до 11:00 28.03.2016 та 11:00 01.04.2016 відповідно

Позивач подав до суду позов про стягнення з відповідача збитків в розмірі 72976,00 грн.

Представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, та письмових поясненнях від 15.03.2016 (а. с. 67, 68). Зокрема зазначив, що в результаті неналежного виконання відповідачем робіт з обслуговування систем каналізації сталося забиття, що спричинило затоплення приміщення позивача каналізаційними стоками. Вважає, що спричинення збитків було здійснено під час дії укладеного між сторонами договору про надання послуг з утримання будинку і споруд та прибудинкових територій від 01.10.2014. Протиправність поведінки відповідача, на думку позивача, полягає у недбалій бездіяльності щодо надання належних послуг з утримання мереж, що передбачено не тільки п. п. 3.4.3 п. 3.4 договору, а й ст. 21 Закону України "Про житлово-комунальні послуги". Збитки включають в себе витрати, понесені позивачем на оплату робіт по прибиранню приміщення на суму 9180,00 грн, та витрат, що необхідно зробити для відновлення свого порушеного права, а саме: проведення ремонтних робіт на суму 63796,00 грн. За твердженням позивача, спричинений збиток є безпосереднім наслідком неналежного надання послуг з утримання систем каналізації, внаслідок чого каналізаційні стоки потрапили до приміщення позивача через унітаз, який приєднаний до будинкової каналізації, що виключає можливість інших чинників завдання збитку. Позивач вважає, що обов'язок довести відсутність своєї вини покладається на відповідача, оскільки він порушив договірне зобов'язання.

В судовому засіданні позивач надав клопотання про долучення до матеріалів справи копій наступних документів: претензії від 29.04.2015 вих. 6185/10, відповіді на претензію від 18.05.2015 вих. № 38, вимоги щодо сплати заборгованості за послуги із утримання будинків та споруд і прибудинкових територій від 18.05.2015 вих. № 37, рахунку № 29 від 15.05.2015, листа від 23.07.2015 вих. № 9381/10 та відповіді від 30.07.2015 вих. № 63 на лист від 23.07.2015 вих. № 9381/10 (а. с. 99 - 106).

Представник відповідача проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 15.03.2016 (а. с. 57, 58), та наданих суду до початку судового засідання письмових поясненнях від 01.04.2016 (а. с. 96 - 98). Вказав, що жодних повідомлень про аварійну ситуацію та необхідність її усунення до відповідача не надходило, з огляду на що він не вбачає наявності своєї вини у спричинених позивачу збитках, неправомірної поведінки та причинно-наслідкового зв'язку між ними. Також відповідач вважає, що позивачем було зроблено безпідставний висновок про порушення ним ст. 21 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" та п. 5.3.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, що спричинило затоплення приміщення позивача каналізаційними стоками, оскільки наразі невідомо коли саме сталася аварія: після укладення між сторонами договору від 01.10.2014 чи до (тобто в період коли відповідно до рішення виконавчого комітету Новоград-Волинської міської ради від 205 від 14.08.2014 обов'язок відповідача по технічному обслуговуванню зливної каналізації визначався позачергово по мірі необхідності, у разі ліквідації аварії - до 3-х діб, а її поточний ремонт - за графіком по мірі необхідності). Зокрема відповідач у своєму відзиві стверджує, що затоплення приміщення позивача могло мати місце як наслідок його ж недбальства, легковажного відношення до свого майна та порушення ним правил користування мережами водовідведення та каналізації, так із вини інших користувачів послуг у багатоквартирному будинку. Окрім того, відповідач зазначає, що позивач фактично залишив без нагляду своє приміщення, оскільки з 2010 року ним не користувався і ніщо не заважало йому самостійно або шляхом звернень до відповідача перекрити доступ до системи каналізації зі свого приміщення, що унеможливило б виникнення аварійної ситуації.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з свідоцтва про право власності на нежитлове приміщення від 29.01.2009 (а. с. 10) та підтверджено витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а. с. 10 зі звороту), публічне акціонерне товариство "Банк Форум" (позивач у справі) на праві приватної власності володіє нежитловим приміщенням відділення банку "Форум", загальною площею 139,8 кв.м в цілому, розташованому в м. Новоград-Волинський по вул. Житомирській, буд. 55.

Відповідно до листа від 07.10.2010 вих. № 41-119/4753 (а. с. 81), 30.09.2010 до Державного реєстру банків було внесено запис про закриття Новоград-Волинського відділення ПАТ "Банк Форум".

У зв'язку із здійсненням ліквідації ПАТ "Банк Форум", що зумовила реорганізацію структурних підрозділів банку, припинення діяльності на об'єктах банку та скорочення працівників банку, а також з метою забезпечення схоронності об'єктів нерухомості банку, уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Банк Форум" було видано наказ від 26.08.2014 № 121-а, згідно з яким, зокрема, встановлено графік проведення обстежень об'єктів нерухомості, наведений у додатку № 1 до наказу, та затверджено форму акту обстеження нерухомості (додаток № 2) (а. с. 82 - 85).

Відповідно до графіку, обстеження приміщення відділення банку, що розміщене в Житомирській обл., м. Новоград-Волинський, вул. Житомирська, буд. 55, повинно проводитись відповідальною особою ОСОБА_3 щомісячно 22 числа.

Так в матеріалах справи міститься акт від 22.09.2014 за яким встановлено, що станом на вказану дату загальний стан об'єкту задовільний (а. с. 86).

01.10.2014 між позивачем та Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Світанок" (відповідач у справі) було укладено договір про надання послуг з утримання будинку і споруд та прибудинкових територій (а. с. 11, 12), а 10.11.2014 підписано додатковий договір до нього (а. с. 12 зі звороту), згідно з якими відповідач зобов'язався надати позивачу перелік послуг, визначений в п. 1.3 договору, а позивач - забезпечити своєчасну оплату таких послуг за встановленим тарифом у строк та на умовах, що передбачені в договорі.

За умовами пп. 3.4.3 п. 3.4 договору, визначено обов'язок відповідача утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строки. А пп. 3.2.2 - 3.2.4 п. 3.2 договору, передбачено обов'язок позивача своєчасно інформувати відповідача про виявлення несправностей в інженерних мережах, конструктивних елементах належного йому приміщення; дотримуватися санітарно-гігієнічних і протипожежних правил; забезпечувати у порядку та на підставах, передбачених чинним законодавством України, доступ представників відповідача за наявності у них відповідного посвідчення до мережі, арматури та розподільних систем з метою ліквідації аварій - цілодобово; встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення профілактичного огляду - згідно з вимогами нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг.

Відповідно до п. п. 5.1 - 5.3 договору, у разі порушення відповідачем умов цього договору представниками позивача та відповідача складається акт-претензія із зазначенням у ньому строків, виду порушення, кількісних і якісних показників послуг тощо. Представник відповідача повинен з'явитися за викликом позивача для підписання акта-претензії не пізніше ніж протягом двох робочих днів. У разі неприбуття представника відповідача у визначений цим договором строк або необґрунтованої відмови від підписання акт-претензія вважаються дійсним, якщо його підписали не менш ніж два інших споживачі.

Згідно з пояснень позивача, 22.10.2014 під час планового обстеження об'єкту нерухомості за адресою: м. Новоград-Волинський, вул. Житомирська, буд. 55, працівником банку було виявлено затоплення приміщення каналізаційними нечистотами, визначено загальний стан об'єкту як незадовільний (а. с. 87). Того ж дня за участю двох працівників банку було складено акт в якому зазначено, що згідно з інформації представника ОСББ "Світанок" залиття приміщення каналізаційними відходами сталося з 26 по 27 вересня 2014 року. Внаслідок обстеження було встановлено наступні пошкодження: в приміщенні відчувається стійкий запах каналізаційних відходів; підлога приміщення залита витоками з каналізації (частково витоки висохли та в'їлися в підлогу); найбільша кількість каналізаційних витоків виявлена у кімнаті, де розташовано санвузол, прилеглих до нього коридорах та частина підлоги операційної зали біля кас (приблизна товщина відходів - 2-5 см); на внутрішніх стінах приміщення виявлено грибок та інші наслідки корозії від вологи; на стелі приміщення виявлено пошкодження плиток підвісної стелі, орієнтовною площею 5м2; офісні меблі, що знаходяться в приміщенні, пошкоджені внаслідок затоплення. Причина затоплення: наслідок витікання нечистот з системи каналізації. Всі виявлені та описані у даному акті пошкодження були зафіксовані на фотоапарат (а. с. 13).

З пояснень позивача, представник ОСББ "Світанок" відмовився від підписання акту, тому 22.10.2014 працівниками банку було складено другий акт про відмову від підписання акту від 22.10.2014 (а. с. 13 зі звороту).

23.03.2015 в приміщенні було проведено прибирання. Послуги виконавця (ФОП ОСОБА_4В.) по наданню послуг позивачу по прибиранню було оформлено актом № ОУ-1 здачі-прийняття робіт (надання послуг) на суму 9180,00 грн (а. с. 14). Сплата даної суми підтверджена платіжним дорученням № 56190 від 23.03.2015 (а. с. 20).

Також позивач звернувся до підрядника ФОП ОСОБА_5, який має ліцензію Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві від 14.05.2012 на здійснення господарської діяльності у будівництві, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури, з проханням скласти кошторис поточного ремонту приміщення, відповідно до якого договірна ціна вартості відновлювальних робіт склала 63796,00 грн (а. с. 15 - 18).

29.04.2015 позивач вперше після події звернувся до відповідача, надіславши останньому претензію про сплату 9180,00 грн, витрачених на прибирання приміщення та приведення його в належний стан (а. с. 100).

У відповідь на претензію, відповідач листом від 18.05.2015 вих. № 38 (а. с. 101, 102) вимоги позивача не визнав, вказавши, що з боку позивача не було жодних звернень до адміністрації ОСББ "Світанок" про затоплення приміщення каналізаційними відходами; що представник відповідача під час виявлення, огляду та фіксування факту затоплення нечистотами не було; що позивач не повідомив відповідача про наявну подію; що позивач самовільно створив акт огляду та запросив ФОП ОСОБА_4 для чистки приміщення. Дані дії були проведені без огляду та попередження відповідача, що є прямим порушенням законодавства.

В свою чергу, 18.05.2015 відповідач надіслав позивачу листа вих. № 37 (а. с. 102 зі звороту, 103) з вимогою сплатити заборгованість за послуги із утримання будинків та споруд і прибудинкових територій за період з 01.06.2012 по 01.10.2014, що згідно з розрахунком № 29 від 15.05.2015 (а. с. 104) становить 20587,00 грн.

Листом від 23.07.2015 вих. № 9381/10 (а. с. 105) позивач повідомив відповідача, що не вбачає підстав для визнання додаткових грошових зобов'язань, які не передбачені умовами договору від 01.10.2014, а також те, що під час здійснення ліквідації у банку не виникає жодних додаткових зобов'язань (у тому числі зі сплати податків і зборів (обов'язкових платежів)), крім втрат, безпосередньо пов'язаних із здійсненням ліквідаційної процедури. Разом з тим, позивач у листі зазначив, що звертався до відповідача на предмет фіксації інциденту щодо затоплення приміщення банку нечистотами із загально будинкової каналізації, однак представник відповідача відмовився приймати будь-які заяви та підписувати акт обстеження. Для врегулювання ситуації позивач запропонував відповідачу підписати додатковий договір щодо зарахування на користь позивача коштів у сумі 9180,00 грн на особовий рахунок за договором від 01.10.2014.

Як вбачається з листа від 30.07.2015 вих. № 63 (а. с. 106) відповідач відмовився від пропозиції щодо укладення додаткового договору, та 21.09.2015 повторно відмовив позивачу у вимозі від 04.09.2015 вих. № 10964/10 щодо відшкодування збитків (лист від 21.09.2015 вих. № 101, а. с. 66), що в кінцевому результаті стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Оцінивши всі встановлені обставини справи в їх сукупності згідно поданих до справи доказів, господарський суд не вбачає підстав для задоволення вимог позивача про стягнення з відповідача 72976,00 грн збитків, враховуючи наступне.

Приписами ст. 22 ЦК України унормовано, що під збитками розуміються витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Породжуючи настання цивільних прав та обов'язків, згідно з ч. 2 ст. 11 ЦК України, відповідальність у вигляді відшкодування збитків вимагає для її застосування наявності складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи), шкідливого результату такої поведінки, причинного зв'язку між протиправною поведінкою та заподіяними збитками, вини особи, яка заподіяла збитки. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою порушника та збитками полягає, передусім, у прямому (безпосередньому) зв'язку між протиправною поведінкою та настанням негативного результату. Вказані обставини підлягають доведенню позивачем належними та допустимими у справі доказами. Стягнення збитків як виду цивільно-правової відповідальності можливе у випадку наявності таких збитків та обґрунтованості їх розміру.

Відповідно до правових позицій, викладених у п. 1.3 розяснення президії Вищого господарського суду України від 30.03.1995 № 02-5/218, умовою відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов'язання, у тому числі у вигляді відшкодування збитків, є вина боржника.

Відсутність хоч би одного з вищевказаних елементів, які утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за невиконання або неналежне виконання ним зобов'язань у вигляді відшкодування збитків.

Обґрунтовуючи збитки, позивач у позовній заяві посилається на те, що відповідач є особою відповідальною за відшкодування спричинених збитків, що виникли в результаті неналежного обслуговування системи водовідведення, доказом чого є акт, складений працівниками банку 22.10.2014, який засвідчує наслідок витікання нечистот з системи каналізації багатоквартирного будинку.

Слід зазначити, що відповідно до ст. 18 Житлового кодексу Української РСР управління житловим фондом здійснюється власником або уповноваженим ним органом у межах, визначених власником.

Відповідно до акту приймання-передачі від 01.08.2008 (а. с. 73 - 75), відповідач у справі є балансоутримувачем житлового комплексу, розташованого за адресою: Житомирська обл., м. Новоград-Волинський, вул. Житомирська, буд. 55.

Статтею 24 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" визначені права та обов'язки балансоутримувача.

Так, балансоутримувач має право: здійснювати функції утримання на балансі переданого йому за договором з власником майна та управляти ним чи передавати за договором повністю або частково функції управління управителю; визначати порядок утримання, експлуатації та ремонту майна; приймати рішення щодо використання коштів на виконання капітального та поточного ремонтів тощо.

При цьому, балансоутримувач зобов'язаний: утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі тощо.

Згідно з п. 1.6, п. 14.1 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України № 190 від 07.06.2008 року, за стан водопровідних мереж, які проходять у технічних підвалах і до яких приєднані внутрішньобудинкові мережі, є відповідальними підприємства та організації, у яких вони перебувають на балансі. Вуличні, квартальні, дворові, будинкові мережі, споруди і обладнання систем водопостачання та водовідведення обслуговуються та реконструюються тим підприємством, у якого ці об'єкти перебувають на балансі.

Разом з тим, у п. 2.3.7 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 передбачено, що технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства.

Згідно з 2.3.1 - 2.3.6 вище вказаних Правил, склад робіт з технічного обслуговування жилих будинків і терміни їх виконання відображаються в плані-графіку, що складається виконавцем послуг на тиждень, місяць і рік.

Для централізованого управління і контролю за технічним станом жилого фонду створюються об'єднані диспетчерські служби (далі - ОДС) або районні диспетчерські служби (далі - РДС) на мікрорайони або групи будинків.

ОДС повинні вести в спеціальних журналах облік заявок на оперативне усунення несправностей і ушкоджень інженерного обладнання в квартирах, будівельних конструкціях та інших елементах будинків, протипожежного обладнання і контролювати терміни та якість виконання.

Заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов'язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку.

У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, вимоги до форми та змісту якого наведені у додатку 4 до Правил.

Зокрема, у акті зазначено, що останній складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг - голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету. З актом мають бути ознайомлені мешканці будинку.

В матеріалах справи міститься копія рішення виконавчого комітету Новоград-Волинської міської ради Житомирської області від 14.08.2014 № 205 (а. с. 98), яким затверджено перелік послуг (робіт) з утримання будинків і споруд (нежитлових приміщень) та прибудинкових територій, періодичність та строки їх виконання, зокрема, в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем гарячого водопостачання, холодного водовідведення, водовідведення, централізованого опалення, зливової каналізації - обов'язкові планові огляди 2 рази на рік: перед початком та по закінченню опалювального сезону; позачергово - по мірі необхідності; ліквідація аварій - до 3-х діб (а. с. 98 зі звороту).

Також позивачем до суду надано акт від 22.10.2014, який, на його думку, засвідчує факт залиття належного йому на праві власності приміщення, розташованого в багатоквартирному будинку у м. Новоград-Волинський, вул. Житомирська, буд. 55, відповідальність за технічних стан інженерних споруд якого покладено на відповідача.

Вказаний акт позивач вважає належним доказом наявності вини відповідача у заподіянні збитків, вказуючи при цьому, що затоплення приміщення призвело до виникнення грибка та плісняви, внаслідок чого пошкодились стіни, стеля, офісні меблі, лінії електроживлення.

Натомість суд зазначає, що належним доказом, який засвідчує факт залиття приміщення є акт, складений у відповідності до вимог встановлених для даного виду документа, передбачених у додатку 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76.

Позивач не надав доказів звернення до відповідача з заявкою на несправність інженерного обладнання, що призвело до затоплення приміщення каналізаційними відходами, як-то передбачено в п. п. 2.3.5, 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, в той час як обов'язок відповідача по технічному обслуговуванню інженерних споруд водовідведення та зливової каналізації на місцевому рівні встановлено 2 рази на рік: перед початком та по закінченню опалювального сезону; позачергово - по мірі необхідності.

З огляду на вказане, відповідач міг і не знати про затоплення, яке сталося в приміщенні позивача аж до повідомлення йому про вказану подію шляхом направлення листа з претензією від 29.04.2015 вих. № 6185/10, оскільки, зі слів позивача, примірник акту від 22.10.2014 відповідач не отримував.

Враховуючи, що відповідач заперечує присутність при проведенні обстеження приміщення 22.10.2014 та складенні акту, а позивачем належним доказами не доведено твердження про протилежне, оскільки в матеріалах справи відсутні докази запрошення представника відповідача для фіксації факту залиття приміщення та його наслідків, суд дійшов висновку, що акт від 22.10.2014 був складений за відсутності представника відповідача, а також інших осіб, які не мають зацікавленості в результаті фіксації відповідного факту. Відповідні службові особи, які відповідають за обслуговування каналізації, та мали зафіксувати та підтвердити факт залиття приміщення, і як наслідок спричинені цим збитки, та встановити причину затоплення приміщення нечистотами, також не були присутні під час складання цього акту. Більш того, жодні з вище перелічених осіб до складу комісії при складенні акту включені не були.

Тобто позивач не виконав свої обов'язки по забезпеченню прав відповідача як балансоутримувача будинку в питаннях належного оформлення факту залиття приміщення і забезпечення ліквідації його наслідків, оскільки акт від 22.10.2014 складено в односторонньому порядку.

Відтак достеменно встановити коли трапилася взагалі дана подія (до укладення договору від 01.10.2014 чи після), а також внаслідок чого та в якому обсязі були завдані збитки, за відсутності інших доказів в підтвердження того, що залиття приміщення сталося в той період, що зазначений в акті від 22.10.2014 (26 чи 27.09.2014), не має можливості.

З огляду на викладене, суд вважає недоречними посилання позивача у позовній заяві в обґрунтування позовних вимог на положення пп. 3.4.2 п. 3.4 договору від 01.10.2014, які передбачають обов'язок відповідача щодо належного утримання внутрішньо будинкової мережі в належному технічному стані, оскільки позивачем не доведено договірний характер спричинених збитків.

Також слід вказати, що з поданого до справи акту здачі-прийняття робіт (надання послуг) № ОУ-1, підписаного між позивачем та ФОП ОСОБА_4 вбачається, що роботи по усуненню наслідків затоплення, що ніби-то мало місце 26 чи 27.09.2014 були виконані лише 23.03.2014, тобто через півроку після зазначеної позивачем дати його настання. Отже протягом тривалого часу усунення наслідків затоплення приміщення каналізаційними нечистотами не проводилося без будь-яких перешкод для цього. За виконанням таких робіт силами відповідача позивач до нього не звертався, доказів вчинення ним будь-яких дій з метою зменшення суми збитків до справи не подано. Навпаки, таке зволікання позивача в питаннях ліквідації наслідків затоплення приміщення каналізаційними відходами призвело до збільшення суми витрат необхідних для відновлення попереднього стану приміщення, оскільки за вказаний час внаслідок тривалого замочення підвісних плит та інших конструктивних елементів об'єкту відбулося їх значне пошкодження.

До того ж слід зазначити про доречність тверджень відповідача, наведених у відзиві на позовну заяву, з приводу того, що грибок, пліснява та інші пошкодження такого роду могли виникнути на стінах приміщення позивача лише у разі тривалого впливу на них наслідків затоплення та інших факторів середовища. У разі своєчасного повідомлення позивачем відповідача про подію, що сталася, та ліквідацію наслідків затоплення у найкоротші строки, розмір шкоди, завданої позивачу був би значно менший.

Поряд з цим, суд зазначає, що позивач не був позбавлений можливості звернутися до відповідача з заявою про встановлення закрепу в каналізаційній системі (стоку) у зв'язку із невикористанням приміщення протягом тривалого часу та з метою запобігання виникнення аварійних ситуацій, однак вказаних дій не вчинив.

Відповідно до статей 33 та 34 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень належними та допустимими у справі доказами; обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що позивач належними та допустимими доказами не довів ані наявності протиправної поведінки відповідача у ситуації, що виникла, та вини у його діях, ані самого факту спричинення збитків, внаслідок дій відповідача, та їх розмір, а тому в задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 49, 82-85 ГПК України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів з дня його оголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення, зазначений строк обчислюється з дня підписання рішення, оформленого відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено: 12.04.16

Суддя Прядко О.В.

Віддрукувати:

1 - в справу

2,3 - сторонам - рек. з пов.