ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2016 рокуСправа № 912/3009/15
Господарський суд Кіровоградської області в складі колегії суддів Т.В. Макаренко - головуючого, судді Болгар Н.В., судді Колодій С.Б., розглянув у відкритому судовому засіданні справу №912/3009/15

за позовом Заступника прокурора Кіровоградської області в інтересах держави, в особі Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради

до Дочірнього підприємства "Кіровоградтепло" товариства з обмеженою відповідальністю "Центр науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії"

про стягнення 5 116 628,74 грн.

Представники:

від прокуратури - ОСОБА_1 посвідчення № 016263 видано 16.04.13;

від позивача - ОСОБА_2, довіреність № 1074/17-у від 04.12.15;

від відповідача - участі не брали;

Заступник прокурора Кіровоградської області в інтересах держави, в особі Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради звернувся до господарського суду Кіровоградської області із позовною заявою до Дочірнього підприємства "Кіровоградтепло" товариства з обмеженою відповідальністю "Центр науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії" про стягнення заборгованості з орендної плати за договором оренди цілісного майнового комплексу державного комунального підприємства теплових мереж "Кіровоградтеплоенерго" від 18.10.2004 №157/17 в сумі 4 663 158,43 грн., з покладенням на відповідача витрат по сплаті судового збору.

25.08.2015. заступником прокурора Кіровоградської області подано до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог № 05/1-1207вих-15 від 21.08.2015, у відповідності до якої просить стягнути з відповідача на користь Управління заборгованість по орендній платі за договором оренди цілісного майнового комплексу державного комунального підприємства теплових мереж "Кіровоградтеплоенерго" від 18.10.2004 №157/17 в сумі 4 663 158,43 грн. та 453 470,31 грн. пені за несвоєчасну сплату орендної плати (а.с. 52-54).

В силу ст. 29 Господарського процесуального кодексу України, прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який бере участь у справі, несе обов'язки і користується правами сторони, крім права на укладення мирової угоди.

Відповідно до ст. 22 Господарського процесуального кодексу України, позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог.

Враховуючи, що збільшення розміру позовних вимог відповідно до вимог ст. ст. 22, 29 Господарського процесуального кодексу України належить до процесуальних прав прокурора, господарський суд розглядає вимоги прокурора в редакції заяви, що надійшла до суду 25.08.2015.

Ухвалою господарського суду від 05.10.2015р. задоволено клопотання ДП "Кіровоградтепло" ТОВ "Центр науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії" та зупинено провадження у справі № 912/3009/15 до завершення розгляду господарським судом Кіровоградської області справи № 912/3757/15 та набрання рішенням законної сили, а також зобов'язав позивача та відповідача повідомити про результати розгляду господарським судом Кіровоградської області справи № 912/3757/15.

Ухвалою від 25.02.2016 поновлено провадження у справі №912/3009/15, оскільки обставини, що зумовили зупинення провадження у справі, усунені.

Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради згідно письмових пояснень № 823/17-у від 03.09.2015 та від 03.03.2016 вимоги прокурора, з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог, підтримало в повному обсязі.

Відповідач відзив на позовну заяву та витребувані ухвалами суду документи не подав, позовні вимоги ні по суті, ні по розрахунку не заперечив.

05.04.2016 відповідачем подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з необхідністю надання нових доказів та неможливістю явки представника позивача.

Господарський суд відхиляє вказане клопотання з огляду на наступне. Стаття 28 Господарського процесуального кодексу України не обмежує сторін у виборі своїх представників. За наведеною нормою право на представництво юридичної особи пов'язано не з конкретною фізичною особою, а з наявністю акта органу управління юридичної особи про наділення повноваженнями вчиняти певні юридичні дії. У зв'язку з викладеним, зазначені в клопотанні про відкладення розгляду справи обставини неможливості явки представника відповідача в судове засідання 05.04.2016 не розцінюються судом як поважні та нічим документально не підтверджені.

Щодо необхідності подачі нових доказів, на яку посилається відповідач, то провадження у даній справі було порушено ще 30.07.2015, таким чином, на думку суду, у сторін було достатньо часу для подачі усіх необхідних доказів по справі.

З огляду на викладене, господарський суд відхиляє подане відповідачем клопотання про відкладення розгляду справи та звертає увагу останнього на неприпустимість зловживань своїми процесуальними правами і недопустимість вчинення дій по затягуванню судового процесу та право господарського суду здійснити розгляд справи за наявними в ній матеріалами та доказами.

Також відповідачем подано клопотання № 13-882/07 про зменшення пені та відстрочку виконання рішення суду, які мотивовані наступним.

Прострочка платежів ДП "КТ" ТОВ "ЦНТІ УНГА" перед позивачем об'єктивно виникла не з його вини, а внаслідок неузгодженості в сфері виділення бюджетних коштів та не покриття тарифами собівартості енергоносіїв, у зв'язку з введенням в дію примусового перерозподілу грошей, які направляються до ПАТ "НАК "НАФТОГАЗ УКРАЇНИ" та не передбачають погашення існуючого боргу за оренду цілісного майнового комплексу, крім того, після початку наступного опалювального періоду та реального надходження коштів підприємство зможе повністю розрахуватися з Управлінням власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради та погасити всю суму заборгованості. При цьому, зазначає відповідач, надання відстрочки дозволить не зупинити діяльність підприємства, не порушити права працівників та не призведе до техногенної катастрофи у м. Кіровограді з початком опалювального сезону 2016/2017років.

Відповідно до норм ст. 75 ГПК України справа розглянута за наявними в ній матеріалами.

У судовому засіданні оголошувались перерви 23.09.15 до 15 год. 02.10.15, 15 год. 05.10.15, 9 год. 30 хв. 04.03.15, та 15.03.15 до 14 год 30 хв. 05.04.15р., в порядку, визначеному ст. 77 ГПК України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, представника позивача, обговоривши усі обставини справи, оцінивши подані докази, господарський суд,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Кіровоградської міської ради від 15 лютого 2001 року № 193 затверджено положення про управління власності Кіровоградської міської ради, згідно п. 1.1. якого зазначене управління є виконавчим органом міської ради

Пунктом 2.3. та 3.8 даного положення до основних повноважень Управління належить управління майном, що належить до комунальної власності територіальної громади, в межах, визначених радою, в тому числі передача в оренду об'єктів комунальної власності.

Рішенням Кіровоградської міської ради від 20.11.03 р. № 556 створено управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради з ідентифікаційним кодом юридичної особи 23226959; затверджено Положення про дане управління, підпунктом 3.8 якого визначено його основні функції, зокрема й передача в оренду об'єктів права комунальної власності.

Відповідно до п.2 цього рішення управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради є правонаступником управління власності.

Згідно Положення про управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради до основних завдань Управління входило управління майном, що належить до комунальної власності територіальної громади м.Кіровограда, а межах, визначених Кіровоградською міською радою, (п.2.3 Положення), однією з основних функцій - передача в оренду об'єктів права комунальної власності (п. 3.8 Положення).

У подальшому, відповідно до п.5 рішення Кіровоградської міської ради від 04.07.2006 № 52 "Про затвердження структури та чисельності виконавчих органів Кіровоградської міської ради" управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради (ідентифікаційний код 23226959) було реорганізовано шляхом приєднання до департаменту економіки та фінансів Кіровоградської міської ради (ідентифікаційний код 34448901).

Відповідно до пункту 1.9. Положення про управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 11.12.12 р. № 2101 , Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради (ідентифікаційний код 37623993) створено у процесі реорганізації шляхом поділу Департаменту економіки та фінансів Кіровоградської міської ради () та є правонаступником його прав та обов'язків в частині завдань, функцій, прав та обов'язків його структурного підрозділу - Управління комунальної власності щодо управління майном, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Кіровограда, в тому числі ведення обліку комунального майна, передача його в оренду, передприватизаційна підготовка та проведення приватизації (відчуження) комунального майна згідно із законодавством України тощо.

Таким чином, Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради (ідентифікаційний код 37623993) є правонаступником департаменту економіки та фінансів Кіровоградської міської ради ( ідентифікаційний код 34448901), управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради (ідентифікаційний код 23226959), так і їх попередника - управління власності виконавчого комітету Кіровоградської міської ради.

Відповідно до норм ст. 512 Цивільного кодексу України кредитор у зобов'язанні може бути замінений іншою особою внаслідок, в тому числі, правонаступництва.

Таким чином, Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради є належним позивачем.

18.10.2004 між Управлінням власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради (далі - Орендодавець) та ДП "Кіровоградтепло" ТОВ "ЦНТІ УНА" (далі - Орендар) укладено договір оренди цілісного майнового комплексу комунального підприємства теплових мереж "Кіровоградтеплоенерго" № 157/17 (далі - Договір) (а.с. 23-28).

За умовами Договору орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування цілісний майновий комплекс державного комунального підприємства теплових мереж "Кіровоградтеплоенерго" (далі - ЦМК), яке розташоване за адресою: м. Кіровоград, аул. Кутузова, 23/16.

У відповідності до п.п. 1.2. - 1.4. Договору, після укладення даного Договору КП теплових мереж "Кіровоградтеплоенерго" припиняє свою діяльність шляхом реорганізації через приєднання до Орендаря; Орендар виступає правонаступником усіх прав та обов'язків реорганізованого підприємства; орендоване майно включається до балансу Орендаря із вказівкою того, що це майно є орендованим.

У розділі 3 Договору сторони узгодили, що щорічна орендна плата визначається на підставі Методики розрахунку і порядку використання плати за оренду державного майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 04.10.1995 № 786 і складає 6 % вартості ЦМК, визначеної експертним шляхом. Орендна плата за перший місяць оренди складає 180508 грн без урахування ПДВ. Орендна плата за кожен наступний місяць оренди визначається шляхом корегування на індекс інфляції. Орендна плата перераховується орендарем орендодавцю щоквартально з урахуванням індексу інфляції не пізніше 12 числа місяця, наступного за звітним кварталом.

Сторонами погоджено умови передачі і повернення орендованого майна (розділ 2 Договору), амортизаційні відрахування, взаємні права та обов'язки сторін Договору, відповідальність та вирішення спорів за Договором (розділи 5-9 Договору).

Відповідно п.10.1 цей договір укладений терміном на 25 років та діє з жовтня 2004 по 18.10.2029 включно.

Договір підписаний Орендодавцем та Орендарем, скріплений круглими печатками сторін.

За актом прийому-передачі від 18.10.2004 орендодавець передав, а орендар прийняв в оренду ЦМК ДКПТМ "Кіровоградтеплоенерго". Акт складено та підписано представниками орендодавця та орендаря (а.с. 29).

Положеннями ч. 3 ст. 66 Господарського кодексу України передбачено, що цілісний майновий комплекс підприємства визнається нерухомістю і може бути об'єктом купівлі-продажу та інших угод, на умовах і в порядку, визначених цим Кодексом та законами, прийнятими відповідно до нього.

Частиною 2 ст. 793 Цивільного кодексу України (в редакції, що діяла на момент укладання Договору) передбачено, що договір найму будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини) строком на один рік і більше підлягає нотаріальному посвідченню.

У зв'язку з тим, що Договір не був нотаріально посвідченим, а така форма договору вимагається законом, господарським судом м. Києва за позовом Дочірнього підприємства "Кіровоградтепло" товариства з обмеженою відповідальністю "Центр науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії" у справі № 15/130 винесено рішення від 10.03.2005, яким Договір № 157/17 від 18.10.2004 визнано дійсним (а.с. 30-31).

Укладений між сторонами Договір за правовою природою є договором оренди, правовідносини за яким регулюються Главою 58 Цивільного кодексу України, параграфом 5 Глави 29 Господарського кодексу України та Законом України "Про оренду державного та комунального майна".

Так, ст. 759 Цивільного кодексу передбачає, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується переди наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Згідно ст. 283 Господарського кодексу України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме з копії акту прийняття-передачі цілісного майнового комплексу від 18.10.2004, Орендодавець свої зобов'язання за Договором виконав в повному обсязі, передавши в користування Орендарю обумовлений Договором об'єкт оренди.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 10 Закону України "Про оренду державного та комунального майна", ч. 1 ст. 284, ч. 3 ст. 285 Господарського кодексу України, п. 5.2. Договору Орендар зобов'язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати Орендодавцю орендну плату.

Однак, як стверджують прокурор та позивач, відповідач свої зобов'язання за Договором щодо своєчасної та в повному обсязі сплати орендної плати виконав не належним чином, що і стало однією із підстав звернення прокурора до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті в цій частині господарський суд враховує наступне.

Рішеннями Кіровоградської міської ради від 25.12.2008 № 1720, від 22.04.2009 № 1919, від 17.12.2009 № 2942, від 22.07.2010 № 3652 від 30.06.2011 № 65204.02.10 р. № 3012, враховуючи важливе соціальне значення теплопостачальних підприємств та зважаючи на клопотання Орендаря, звільнено ДП "Кіровоградтепло" ТОВ "ЦНТІ УНГА" від орендної плати за використання ЦМК КП "Кіровоградтепроенерго" на певні періоди (а.с. 37-42).

На підставі зазначених рішень Кіровоградської міської ради, між Орендодавцем та Орендарем підписано ряд змін та доповнень до Договору, якими змінювалися його умови (а.с. 32-36).

Проте, такі зміни до Договору відповідно до вимог ст.ст. 210, 640 ЦК України не були укладені (вчинені) і є такими, що не породжують для сторін права та обов'язки, оскільки в порушення вимог ч. 1 ст.ст. 654, 793, 794 ЦК України, ч. 1 ст. 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень", п. 13 Тимчасового порядку державної реєстрації правочинів, затвердженого постановою КМУ від 26.05.2004р. № 671, (в редакції на час підписання додаткових угод), вони нотаріально не посвідчені та не здійснено їх державну реєстрацію.

Вказане також підтверджується рішенням господарського суду Кіровоградської області у справі № 912/3757/15, яким відмовлено у задоволенні позову ДП "Кровоградтепло" ТОВ "ЦНТІ УНГА" до Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради про визнання дійсною додаткової угоди № 102/17 від 03.04.2006 до договору оренди цілісного майнового комплексу ДКП ТМ "Кіровоградтеплоенерго" від 18.10.2004р. № 157/17 та постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 09.02.2016, якою зазначене рішення залишено без змін.

Отже відносини, що склалися між сторонами щодо оренди ЦМК державного комунального підприємства теплових мереж "Кіровоградтеплоенерго", у тому числі й щодо нарахування орендної плати, регулюються умовами Договору в первинній його редакції, який в судовому порядку визнаний дійсним.

Як вбачається з розрахунку прокурора, за період з 01.01.2015 по 12.07.2015 за Орендарем рахується заборгованість в сумі 4 663 158,43 грн (а.с. 17-22).

Стаття 525 Цивільного кодексу України передбачає, що одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Разом з цим, власного розрахунку заборгованості за Договором, наявність якої Орендарем не заперечується, відповідачем до суду не надано.

Заперечення відповідача з приводу безпідставного нарахування ПДВ на суму орендної плати спростовуються наступним.

Відповідно до п. 3.1 Договору щорічна орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку і порядку використання плати за оренду державного майна, затв. КМУ від 04.10.1995 року № 786, і складає 6 (шість) відсотків вартості ЦМК, визначеної експертним шляхом. Орендна плата за перший місяць оренди складає 180508 грн. (сто вісімдесят тисяч п'ятсот гривень) без урахування ПДВ.

Нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному чинним законодавством України.

Відповідно до п. 3.3. Договору оренди орендна плата перераховується Орендарем Орендодавцю щоквартально з урахуванням індексу інфляції не пізніше 12 числа місяця, наступного за звітним кварталом.

Відповідно до Закону України від 10.04.1992 року № 2269 «Про оренду державного та комунального майна», орендою є засноване на договорі строкове платне користування майном, необхідним орендареві для здійснення підприємницької та іншої діяльності. Крім того, Законом визначено об'єкти оренди, перелік орендодавців та орендарів.

Законом України від 03.04.1997 року №168/97-ВР «Про податок на додану вартість» (далі - Закон про ПДВ) (п. 1.4. стаття 1) визначено поняття «продаж товарів, послуг (робіт)», які, відповідно до п. 3.1 статті 3 нього Закону, є об'єктом для обкладення податком на додану вартість. Зокрема, під продажем послуг (робіт) розуміють будь-які операції цивільно-правового характеру з надання послуг (результатів робіт), надання права на користування або розпорядження товарами, а також з надання будь-яких інших, ніж товари, об'єктів власності за компенсацію. Продаж послуг (результатів робіт) включає також надання права на користування або розпорядження товарами у межах договорів оренди (лізингу).

Таким чином, законодавство, що діяло на день укладення Договору оренди, не вилучало із об'єкта обкладення податком на додану вартість операцій з оренди майна бюджетних установ та державного і комунального майна.

З урахуванням п. 4.1 ст. 4 Закону про ПДВ база оподаткування операцій з надання майна в оренду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості оренди. Тому орендодавці майна при наданні в оренду комунального майна повинні нараховувати і сплачувати до бюджету ПДВ за операціями з оренди майна виходячи з вартості оренди.

Оскільки платником податку на додану вартість, відповідно до п. 1.3 ст. 1 цього Закону, є особа, яка утримує та вносить до бюджету податок на додану вартість, що сплачується покупцем, то орендодавці, перелік яких визначено статтею 5 Закону України «Про оренду державного та комунального майна», зобов'язані зареєструватися платниками податку на додану вартість та вносити до бюджету податок, сплачений орендарями, перелік яких визначено статтею 6 Закону України «Про оренду державного та комунального майна».

Як вбачається з матеріалів справи Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради є платником податку на додану вартість, що підтверджується відповідним свідоцтвом № 100337220 від 17.05.2011 року, виданим Кіровоградською об'єднаною ДПІ.

Оскільки база обкладення податком на додану вартість визначається виходячи із договірної (контрактної) вартості, визначеної за вільними або регульованими цінами (тарифами), то повна вартість орендної плати, визначеної відповідно до Методики розрахунку і порядку використання плати за оренду державного майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 4 жовтня 1995 року №786, є базою обкладення податком на додану вартість при оренді майна, що належить бюджетним установам.

Закон про ПДВ втратив чинність на підставі Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-У1.

Разом з тим, відповідно до норм ст. 185 Податкового кодексу України операції платників податку з передачі об'єкта в користування орендарю є об'єктом оподаткування. Податок становить 20% бази оподаткування та додається до ціни товарів/послуг (ст. 193,194 Податкового Кодексу України).

Оскільки Управління є платником податку на додану вартість (свідоцтво про реєстрацію платника податку № 100337210 від 17.05.2011), тому зобов'язане включати податок на додану вартість до ціни вартості орендної плати.

Відповідно до пп. 196.1.15 п. 196.1 ст. 196 Податкового кодексу України не є об'єктом оподаткування, зокрема, операції з:

- оплати орендної плати чи концесійного платежу за договорами відповідно оренди чи концесії цілісного майнового комплексу державного чи комунального підприємства (його структурного підрозділу), якщо орендодавцями чи концесієдавцями за договорами виступають органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, а платежі відповідно до закону зараховуються до Державного бюджету України або місцевого бюджету.

Таким чином, з метою застосування пп. 196.1.15 п. 196.1 ст. 196 ГІКУ повинні бути дотримані наступні умови:

- в оренду повинні надаватися цілісні майнові комплекси державного чи

комунального підприємства (його структурного підрозділу);

- орендодавцями за договорами повинні виступати органи державної влади чи

органи місцевого самоврядування;

- орендні платежі повинні зараховуватися до Державного бюджету України або

місцевого бюджету.

Лише за умови дотримання всіх перелічених умов, операції з оплати орендної плати не будуть об'єктом оподаткування ПДВ.

У разі недотримання будь-якої із зазначених умов операція з оплати орендної плати за наданий в оренду цілісний майновий комплекс підлягає оподаткуванню ПДВ на загальних підставах за ставкою 20%.

Зазначена норма роз'яснена листом ДФС України від 03.02.2016 року № 2216/6/99-99-19-03-02-15.

Згідно Положення про фонд оренди майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Кіровограда, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 11.12.2012 року № 2099, фонд оренди майна, яке належить до комунальної власності територіальної громади міста Кіровограда (надалі - Фонд оренди), утворюється відповідно до законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про оренду державного та комунального майна», з метою концентрації коштів на спеціальному рахунку виконавчого органу Кіровоградської міської ради, уповноваженого управляти майном, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Кіровограда (далі Уповноважений орган) і цільового використання для фінансування капітальних вкладень, утримання житлового та нежитлового фонду та інженерних мереж.

Фонд оренди формується з коштів, одержаних від оренди майна комунальної власності територіальної громади (будівлі, споруди, приміщення, машини, устаткування та інші облікові одиниці основних засобів, нематеріальні активи, малоцінні та швидкозношувальні предмети, виробничі засоби, незавершене виробництво), від сплати штрафів, пені за несвоєчасний розрахунок по орендній платі та інших коштів відповідно до законодавства.

Кошти від оренди приміщень, будівель, споруд надходять на рахунок Уповноваженого органу ради і після сплати податків розподіляються таким чином:

10% - залишається Уповноваженому органу на відшкодування витрат, пов'язаних з орендою;

90% коштів, які надходять від оренди будівель, споруд, приміщень, балансоутримувачами яких є КРЕПи (ЖБКи) та інші підприємства (організації, установи) направляються до міського бюджету;

100% коштів, які надходять від оренди приміщень - пам'яток архітектури, що знаходяться на балансі Уповноваженого органу, залишаються у нього і використовуються на науково-проектну документацію, ремонтно-реставраційні роботи, ліквідацію аварійних ситуацій в будинках-пам'ятниках архітектури та інше відповідно до кошторису доходів та видатків.

Сума орендної плати з урахуванням індексу інфляції перераховується орендарем на рахунок Уповноваженого органу в строк, обумовлений в договорі оренди.

Уповноважений орган щотижнево перераховує кошти відповідно до п. 3 даного Положення.

Відповідно до п. 13 рішення Кіровоградської міської ради від 11.12.2012 року № 2099 «Про управління майном, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Кіровограда» здійснення повноважень щодо управління, володіння, користування та розпорядження майном, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Кіровограда, покладено на виконавчий орган Кіровоградської міської ради - Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради в межах, визначених міською радою відповідно до даного рішення.

Господарський суд враховує, що у позові прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави, в особі Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради, як органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, та сторони по Договору оренди, зазначено спеціальний банківський рахунок Управління.

Тобто, орендні платежі у даному випадку зараховуються не до Державного бюджету України або місцевого бюджету, а на спеціальний рахунок Управління.

Таким чином, стягнення з Дочірнього підприємства «Кіровоградтепло» Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії» заборгованості по орендній платі за використання цілісного майнового комплексу державного комунального підприємства теплових мереж «Кіровоградтеплоенерго» в сумі 4 663 158,43 гри. з урахуванням податку на додану вартість відповідає вимогам п. 196.1.15 ст. 196 Податкового кодексу України.

Відповідач не надав суду належних доказів здійснення ним орендної плати за Договором за період з 01.01.2015 по 12.07.2015, такі докази в матеріалах справи відсутні.

Оскільки наданий прокурором розрахунок заборгованості з орендної плати в сумі 4 663 158,43 грн. є таким, що підтверджується фактичними обставинами справи, вимоги в цій частині підлягають задоволенню судом в повному обсязі.

Прокурором також заявлено вимогу про стягнення з відповідача пеню за період прострочення відповідачем виконання обов'язку по сплаті орендної плати за період з 13.04.2015 по 12.08.2015 в сумі 342 465,77 грн. та за період з 13.07.2015 по 12.08.2015 в сумі 111 004,54 грн., а всього 453 470,31 грн. у відповідності до наданого розрахунку (а.с. 59).

Як передбачено частиною другою ст. 193, частиною першою ст. 216 та частиною першою ст. 218 Господарського кодексу України, за порушення у сфері господарювання учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених Господарським кодексом України, іншими законами та договором .

Одним із видів господарських санкцій згідно з частиною другою ст. 217 Господарського кодексу України та частиною першою ст. 230 Господарського кодексу України є штрафні санкції, до яких віднесено штраф та пеню.

Суб'єктами права застосування штрафних санкцій є учасники відносин у сфері господарювання (частина друга ст. 230 Господарського кодексу України).

Пунктом 3 частини першої ст. 611 Цивільного кодексу України також передбачено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) згідно ст. 549 Цивільного кодексу України є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Сторони в пункті 3.5 Договору встановили, що орендна плата, перерахована невчасно або не в повному обсязі підлягає індексації і стягується відповідно до чинного законодавства України з урахуванням пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення, включаючи день оплати.

Право встановити в договорі розмір та порядок нарахування штрафу надано сторонам частиною 4 статті 231 Господарського кодексу України.

Разом з цим, статтею 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань" встановлено, що за прострочення платежу платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів пеню в розмір, що встановлюється за згодою сторін.

Стаття 3 цього ж Закону передбачає, що розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Враховуючи вищевикладені положення, господарський суд, перевіривши розрахунок Позивача щодо сплати відповідачем суми пені за несвоєчасне виконання зобов'язань зі сплати орендної плати, вважає що вказаний розрахунок є вірним та таким, що відповідає обставинам справи, а тому позовні вимоги про стягнення з відповідача пені підлягають задоволенню в розмірі 453 470,31 грн.

Статтею 83 Господарського процесуального кодексу України господарському суду надано право зменшувати у виняткових випадках розмір неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов'язання.

Господарський суд враховує, що відповідачем по справі заявлене клопотання щодо зменшення розміру пені та відстрочку виконання рішення, з посиланням, зокрема, на ті обставини, що однією з основних причин виникнення заборгованості перед відповідачем є неузгодженість у сфері виділення бюджетних коштів та не покриття тарифами собівартості енергоносіїв, у зв'язку з введенням в дію примусового перерозподілу грошей, які направляються до ПАТ "НАК "НАФТОГАЗ УКРАЇНИ" та не передбачають погашення існуючого боргу за оренду цілісного майнового комплексу, крім того, після початку наступного опалювального періоду та реального надходження коштів підприємство зможе повністю розрахуватися з Управлінням власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради та погасити всю суму заборгованості. При цьому, зазначає відповідач, надання відстрочки дозволить не зупинити діяльність підприємства, не порушити права працівників та не призведе до техногенної катастрофи у м. Кіровограді з початком опалювального сезону 2016/2017років.

За доводами відповідача, відповідно до звіту про фінансові результати за 2015 рік збиток підприємства склав більше 16 000 тис. грн. Вказане відповідач підтверджує Розрахунком обсягу заборгованості за минулі роки з різниці в тарифах на виробництво, транспортування та постачання теплової енергії, що надана населенню за 2014 - 2015 рік; Звітом про фінансові результати за 2014 та 2015 рік; довідками від 20.01.2016р. № 13-130/09 про заборгованість перед відповідачем станом на 01.01.16 та довідкою про структуру споживачів № 13-131/09 від 20.01.16, Копією Балансу (звіту про фінансовий стан) на 31.12.2015 та 31.12.2014.

Суд погоджується з доводами відповідача, що вказані обставини призвели до виникнення збитків у відповідача та неможливості своєчасно розрахуватися за спожитий природний газ.

Відповідно до ст. 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов'язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Суд також враховує положення підпункту 3.17.4. пункту 3.17 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року № 18.

Вирішуючи питання про зменшення розміру пені, заявленої до стягнення з відповідача, господарський суд враховує: ступінь виконання боржником зобов'язань за договором 18.10.2004 №157/17, доводи відповідача що причиною неналежного виконання зобов'язання відповідачем є несвоєчасність оплати наданих останнім послуг теплопостачання населенням, підприємствами, установами та організаціями, відсутність компенсації з Державного бюджету різниці в тарифах на теплову енергію.

Отже, господарський суд вважає, що даний випадок є винятковим та зменшує розмір пені до 30%, а отже підлягає стягненню з відповідача 136041,09 грн.

Щодо заявленого клопотання відповідача про відстрочку виконання рішення у справі до 01.01.2017, господарський суд виходить з наступного.

Статтею 83 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарський суд, приймаючи рішення, має право відстрочити або розстрочити виконання рішення.

Отже, чинне законодавство передбачає, що відстрочка виконання рішення, є правом, а не обов'язком суду, дозволяється у виняткових випадках, а відтак, передумовою для надання відстрочки виконання рішення є встановлення таких виняткових обставин.

Частиною 1 ст. 33 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Господарський суд дійшов висновку, що наведені відповідачем обставини не засвідчують неможливості або ускладнення майбутнього виконання рішення суду в даній справі і не є винятковими. Ці обставини лише вказують на те, що виконання судового рішення зі справи може негативно вплинути на фінансовий стан боржника, що не є безумовною підставою для відстрочення виконання рішення суду.

З огляду на вищевказане, господарський суд задовольняє клопотання відповідача про зменшення пені та відстрочку виконання рішення частково, а саме в частині зменшення пені до 30%, а отже підлягає стягненню з відповідача пеня у розмірі 136041,09 грн.

В задоволенні решти клопотання, а саме про відстрочення виконання рішення суду у даній справі № 912/3009/15 до 01.01.2017 року господарський суд відмовляє в зв'язку з його необгрунтованністю.

Враховуючи викладене вище, позовні вимоги прокурора є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України на відповідача покладаються судові витрати на судовий збір у повному обсязі, оскільки спір виник внаслідок неправомірних дій ДП "Кіровоградтепло" ТОВ "ЦНТІ УНА".

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 33,34,44,49, 82-85, 116, 117 ГПК України, Законом України "Про судовий збір", господарський суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з дочірнього підприємства "Кіровоградтепло" товариства з обмеженою відповідальністю "Центр науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії" (25030, м. Кіровоград, вул. Кутузова, буд. 23/16, ідентифікаційний код 33142568) на користь управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради (25006, м. Кіровоград, вул. В.Перспективна, 41, ідентифікаційний код 37623993) заборгованість з орендної плати за договором оренди цілісного майнового комплексу з урахуванням індексу інфляції та податку на додану вартість в сумі 4 663 158,43 грн. та 136 041,09 грн. пені.

Стягнути з дочірнього підприємства "Кіровоградтепло" товариства з обмеженою відповідальністю "Центр науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії" (25030, м. Кіровоград, вул. Кутузова, буд. 23/16, ідентифікаційний код 33142568) в доход Державного бюджету (Отримувач коштів УК у м. Кіровограді./м.Кіровоград/ 22030101 , код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38037409 , банк отримувача ГУ ДКСУ у Кіровоградській області , Код банку отримувача (МФО) 823016, рахунок отримувача 3002, код класифікації доходів бюджету 22030101) судовий збір в сумі 76 749,43 грн.

Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили та направити стягувачам.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Згідно ч. 5 ст. 85 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його підписання до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через господарський суд Кіровоградської області.

Повне рішення складено 11.04.16

Головуючий суддя Т. В. Макаренко

Суддя Н.В. Болгар

Суддя С.Б. Колодій