ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.03.16р. Справа № 904/3956/15

За позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Оберег-Плюс», м. Дніпропетровськ

До: Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради, м. Дніпропетровськ

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державна фінансова інспекція у Дніпропетровській області, м. Дніпропетровськ

Про : стягнення 7 627, 61 грн.

Суддя Васильєв О.Ю.

ПРЕДСТАВНИКИ :

Від позивача : ОСОБА_1 ( дов.вих.№55 від 01.07.15р.) ;

Від відповідача: не зявився

Від третьої особи: ОСОБА_2 (дов.№16-7 від 05.01.16р.)

СУТЬ СПОРУ :

ТОВ « Оберег Плюс» ( позивач ) звернувся до УЖГ Дніпропетровської міської ради ( відповідач ) з позовом про стягнення 7 627,61 грн. збитків ( інфляційних втрат та 3 % річних ) , завданих неналежним виконанням відповідачем умов договору на проведення капітального ремонту водостічної системи № 372 від 03.12.2013 р. ( укладеного між сторонами) . Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на несвоєчасну оплату відповідачем вартості виконаних позивачем робіт .

УЖГ Дніпропетровської міської ради ( відповідач ) проти задоволення позовних вимог заперечує , вказуючи , що відповідно до п.4.1. договору № 372 від 03.12.2013 р. розрахунок за виконані роботи здійснюється на підставі підписаних сторонами актів виконаних робіт безпосередньо після надходження коштів відповідного бюджетного призначення на реєстраційний рахунок замовника . Позивач розрахував інфляційні втрати та 3 % річних , починаючи з дати підписання акту приймання виконаних робіт 03.12.13 р., але не врахував при цьому , що кошти відповідного бюджетного призначення надійшли на рахунок відповідача лише 23.02.15 р. , а оплата була здійснена відповідачем на користь позивача 02.04.15 р .

Відповідно до приписів ч.5 ст.4 ГПК України господарський суд вирішує господарські спори у сфері державних закупівель з урахуванням особливостей , визначених Законом України «Про здійснення державних закупівель». Відносини у сфері закупівель з 30.07.2010 р. до 20.04.14 р. регулювалися відповідно до Закону України «Про здійснення державних закупівель» ( 2289-17 ) , який встановлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти. Згідно до ст.2 цього Закону він застосовується до всіх замовників та закупівель товарів, робіт та послуг, які повністю або частково здійснюються за рахунок державних коштів, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 100 тисяч гривень (у будівництві - 300 тисяч гривень), а робіт - 1 мільйон гривень, крім закупівель за процедурою електронного реверсивного аукціону, умови застосування якої встановлені розділом VIII-1 цього Закону, у тому числі на технічне обслуговування, іншу оплатну підтримку на майбутнє об'єкта закупівлі чи виплат, повязаних з використанням об'єктів права інтелектуальної власності.

Відповідно до пункту 10 частини першої статті 1 Закону ( 2289-17 ) замовники - розпорядники державних коштів, які здійснюють закупівлю в порядку, визначеному цим Законом. Пунктом 27 частини першої статті 1 Закону ( 2289-17 ) визначено, що розпорядник державних коштів - органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, інші органи, установи, організації, визначені Конституцією ( 254к/96-ВР ) та іншими актами законодавства України, а також установи чи організації, утворені у встановленому порядку органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим чи органами місцевого самоврядування та уповноважені на отримання державних коштів, взяття за ними зобов'язань і здійснення платежів, а також підприємства та їх об'єднання. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону ( 2289-17 ) державні кошти - кошти Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, кошти Національного банку України, державних цільових фондів, Пенсійного фонду України, кошти загальнообов'язкового державного соціального страхування, кошти загальнообов'язкового державного соціального страхування на випадок безробіття, кошти загальнообов'язкового державного соціального страхування у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням, кошти, передбачені Законом України "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності" ( 1105-14 ), кошти установ чи організацій, утворених у встановленому порядку органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями чи органами місцевого самоврядування, кошти державних та місцевих фондів, кошти державного оборонного замовлення, кошти державного замовлення для задоволення пріоритетних державних потреб, кошти державного матеріального резерву, кошти Аграрного фонду, кошти Фонду соціального захисту інвалідів, кошти, які надаються замовникам під гарантії Кабінету Міністрів України, Ради міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування за кредитами, позиками, які надаються іноземними державами, банками, міжнародними фінансовими організаціями або на умовах співфінансування разом з іноземними державами, банками, міжнародними фінансовими організаціями, кошти підприємств та їх об'єднань.

Таким чином , УЖГ Дніпропетровської міськради ( яке відповідно до Положення є виконавчим органом Дніпропетровської міської ради , утримується за рахунок коштів міського бюджету та є головним розпорядником коштів міського бюджету ) підпадає під визначення розпорядника державних коштів , які зазначені в пункті 10 частини першої статті 1 Закону ( 2289-17 ), що в свою чергу зобов'язує відповідача здійснювати закупівлю товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом , не лише за державні кошти, які передбачені в пункті 4 частини першої статті 1 Закону, а також за інші кошти, отримані ними від фінансово-господарської діяльності.

Відповідно до п.12. Постанови КМУ від 01.03.2014 р. № 65 « Про економію державних коштів та недопущення втрат бюджету » доручено Державній фінансовій інспекції: 1) провести протягом березня - травня 2014 р. контрольні заходи з перевірки достовірності обсягів кредиторської заборгованості розпорядників та одержувачів коштів державного бюджету з оплати товарів, робіт і послуг, на закупівлю яких поширюється дія Закону України «Про здійснення державних закупівель», станом на 1 березня 2014 р.; 2) забезпечити постійний контроль за виконанням затверджених цією постановою заходів та інформувати щокварталу Кабінет Міністрів України про стан їх виконання.

Враховуючи вищезазначені фактичні обставини справи та приписи чинного законодавства України , ухвалою суду від 26.05.15 р. до участі у справі в якості третьої особи без самостійних позовних вимог на стороні позивача було залучено Держфінінспекцію в Дніпропетровській області , яку було зобов'язано надати письмові пояснення стосовно виконання вимог вищезазначеної Постанови КМУ від 01.03.14 р. № 65 , а саме проведення протягом березня-травня 2014 р. контрольних заходів з перевірки достовірності обсягів кредиторської заборгованості УЖГ Дніпропетровської міськради з оплати робіт відповідно до умов договору на проведення капітального ремонту водостічної системи № 372 від 03.12.2013р. ( укладеного між сторонами) ; надати відповідний висновок, прийнятий за результатами перевірки.

Державна фінансова інспекція в Дніпропетровській області у письмових поясненнях проти задоволення позовних вимог заперечувала , вказуючи , що інспекцією проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності в УЖГ Дніпропетровської міськради за період з 01.01.13 р. по 01.03.14 р . , про що складено акт перевірки від 25.12.14 р. № 05-19/03. Під час проведення цієї перевірки було встановлено завищення обсягів виконаних робіт на загальну суму 232 897,03 грн. ( за кількома договорами) , тощо. Але із змісту цих пояснень неможливо відокремити ( встановити ) , чи підтверджено результатами перевірки фактичний обсяг та вартість виконаних позивачем робіт саме за договором на проведення капітального ремонту водостічної системи № 372 від 03.12.2013 р. Не вбачається це також і з ОСОБА_3 зустрічної звірки в ТОВ « Оберег Плюс» від 03.11.14 р. № 05-19/04-з ( проведеної ДФІ в Дніпропетровській області ) .

Із змісту наданих позивачем документів вбачається , що згідно з актом №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2013 р. за договором № 372 від 03.12.2013 р. всі роботи були виконані за 1 ( один ) календарний день 3 грудня 2013 р. , в день підписання самого договору ( а.с.9 -10 ) ОСОБА_3 зустрічної звірки в ТОВ « Оберег Плюс» від 03.11.14 р. № 05-19/04-з ( проведеної ДФІ в Дніпропетровській області ) також вбачається , що в ході проведення цієї перевірки контрольні обстеження та обміри проведеного капітального ремонту водостічної системи будинку по пр. Петровського ,39 в м. Дніпропетровську не проводилися ( а.с.53-58 )

Наведені обставини не дають можливості зробити висновок про фактичний обсяг виконаних позивачем робіт за вищенаведеним договором та прийняти обґрунтоване та законне рішення .

З урахуванням зазначеного також у суду були підстави вважати , що в діях посадових осіб ТОВ « Оберег Плюс» та Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради углядаються ознаки складу злочину , передбаченого ст.191 КК України - привласнення, розтрата майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем ; складу злочину , передбаченого статтею 210 КК України нецільове використання бюджетних коштів ; або складу злочину ,передбаченого ст.366 КК України - службове підроблення, тобто внесення службовою особою до офіційних документів за відомо неправдивих відомостей ,а також складання і видача за відомо неправдивих документів . Враховуючи вищезазначене, ухвалою суду від 09.06.15р. провадження у справі №904/3956/15 було зупинено до вирішення органами прокуратури або досудового розслідування питання щодо відповідності фактичним обставинам справи відомостей , викладених в акті виконаних робіт №1 від 03.12.13 р. за договором на проведення капітального ремонту водостічної системи № 372 від 03.12.2013 р. ( укладеним між сторонами) та встановлення , чи дійсно ТОВ «Оберег Плюс» виконало роботи за цим договором , в якому саме обсязі ; яка фактична вартість виконаних робіт ; та вирішення питання відповідно до приписів КПК України у відношенні винних осіб.

Але постановою ДАГС від 06.07.15р. ухвалу господарського суду Дніпропетровського області від 09.06.15р. у справі №904/3956/15 скасовано та справу направлено до господарського суду для розгляду.

Ухвалою суду від 13.07.15р. було поновлено провадження у справі №904/3956/15 та її розгляд призначено на 21.07.15р.

За наявними в справі матеріалами суд не в змозі був визначити : чи дійсно позивачем виконані роботи відповідно до умов вищенаведеного договору ; які саме роботи виконані позивачем , яка вартість виконаних ним робіт, чи відповідає якість виконаних ним робіт умовам вищезазначеного договору підряду та проектно-кошторисній документації ; чи підтверджується документально заборгованість відповідача перед позивачем за виконані тим роботи в розмірі , зазначеному у позовній заяві , тощо . Для розяснення цих питань ,що виникли при вирішенні господарського спору і потребують спеціальних знань, виникла необхідність в призначені будівельно-технічної судової експертизи . У звязку з чим ухвалою суду від 21.07.15р. провадження у справі №904/3956/15 було зупинено у зв'язку з призначенням судової експертизи, проведення якої було доручено фахівцям Дніпропетровського НДІСЕ. На виконання вищезазначеної ухвали суду матеріали справи були надіслана на адресу експертної установи. Відповідно до вищезазначеної ухвали попередню оплату вартості експертних досліджень було покладено на позивача - ТОВ «Оберег Плюс». В подальшому - ухвалою суду від 04.11.15р. попередню оплату вартості експертизи було покладено на відповідача УЖГ ДМР, у зв'язку з її не оплатою позивачем.

Але 29.01.2016р. матеріали справи №904/3956/15 були повернуті на адресу господарського суду без відповідного висновку комплексної будівельно-економічної судової експертизи з причин не оплати відповідачем вартості робіт по виконанню експертизи.

Ухвалою суду від 01.02.16р. було поновлено провадження у справі та її розгляд було призначено на 16.02.16р.; від позивача витребувано письмові пояснення щодо позову станом на цей час; від відповідача - інформацію щодо наявності чи відсутності кримінального провадження , пов'язаного з виконанням договору на проведення капітального ремонту водостічної системи №372 від 03.12.2013р. укладеного з ТОВ «Оберег Плюс»; від третьої особи - письмові пояснення щодо позову , в яких пропонувалося зазначити (поміж-іншим) кінцевий розмір завищення ТОВ «Оберег Плюс» вартості робіт по договору на проведення капітального ремонту водостічної системи №372 від 03.12.2013р., який був встановлений ДФІ в Дніпропетровській області під час проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності в УЖГ Дніпропетровської міськради ( за період з 01.01.13 р. по 01.03.14р.). В подальшому розгляд справи двічі відкладався у звязку з неявкою представника відповідача та ненаданням витребуваних судом документів.

16.02.16р. до канцелярії суду від позивача надійшла заява, в якій він наполягав на задоволенні своїх позовних вимоги та спростовував заперечення відповідача, викладені у відзиві на позов.

Державна фінансова інспекція в Дніпропетровській області ( третя особа ) у письмових поясненнях проти задоволення позовних вимог заперечувала , посилаючись на завищення відповідачем вартості робіт за договором на суму 251, 78 грн. ( з ПДВ) , яке було виявлено під час проведення ДФІ в Дніпропетровській області ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності відповідача за період з 01.01.13р. по 01.03.14р., про що було складено акт від 25.12.2014р. №05-19/03. Також зазначає, що твердження позивача з приводу прострочення виконання відповідачем роботі за договором №372 від 03.12.13р. є нікчемним, оскільки відповідачем повністю сплачено вартість робіт за договором; строк оплати за договором починає свій перебіг лише з моменту надходження коштів відповідного бюджетного призначення на реєстраційний рахунок замовника.

15.03.16р. до канцелярії суду від відповідача надійшло клопотання, в якому він повідомляє суд про відсутність кримінального провадження, повязаного з виконанням договору на проведення капітального ремонту водостічної системи №372 від 03.12.2013р.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та третьої особи, господарський суд , -

ВСТАНОВИВ :

03.12.2013 між УЖГ Дніпропетровської міської Ради (замовник) та ТОВ «Оберег Плюс» (учасник) був укладений договір №372 на проведення капітального ремонту водостічної системи, що становить складову частину житлового будинку по пр. Петровського, 39 /м. Дніпропетровськ/, відповідно до пунктів 1.1, 1.2 якого учасник зобовязався у 2013 році виконати роботи з капітального ремонту водостічної системи, що становить складову частину житлового будинку по пр. Петровського, 39 /м. Дніпропетровськ/, а замовник - прийняти і сплатити за виконані роботи з капітального ремонту водостічної системи, що становить складову частину житлового будинку по пр. Петровського, 39 /м. Дніпропетровськ/. Найменування робіт: капітальний ремонт водостічної системи, що становить складову частину житлового будинку по пр. Петровського, 39 /м. Дніпропетровськ/.

Згідно з пунктом 3.1 договору його ціна становить 14 131,82 грн., у тому числі ПДВ 2 355, 30 грн.

Відповідно до пунктів 4.1, 4.2 договору розрахунок за виконані роботи здійснюється на підставі підписаних сторонами актів виконаних робіт безпосередньо після надходження коштів відповідного бюджетного призначення на реєстраційний рахунок змовника. При наявності коштів замовник перераховує підряднику аванс у розмірі 30% ціни по кожному виду робіт за договором згідно із календарним графіком виконання робіт для придбання підрядником необхідних для виконання кожного виду робіт матеріалів, конструкцій, виробів у порядку, передбаченому постановами КМУ від 27.12.2001 №1764 «Про затвердження порядку державного фінансування капітального будівництва» та від 09.10.2006 №1404 «Питання попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти».

Пунктом 5.1 договору передбачено, що початок робіт починається з моменту підписання договору та діє до закінчення комплексу робіт згідно календарного плану до 31.12.2013 року; календарний план є невідємною частиною договору (додаток №1), план фінансування будівництва (на весь період будівництва) (додаток №2).

Договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання та скріплення печатками сторін та закінчується в частині розрахунків до повного виконання зобовязань сторонами (п. 10.1 Договору). (а.с.7-8).

За твердженням позивача на виконання умов договору він виконав обумовлені роботи з капітального ремонту водостічної системи, що становить складову частину житлового будинку по пр. Петровського, 39 (м. Дніпропетровськ), на загальну суму 13 880,04 грн., в підтвердження чого 03.12.2013р. сторони підписали без зауважень та скріпили своїми печатками акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2013 року (а.с. 9-10).

З пункту 4.1 договору вбачається, що розрахунок за виконані роботи здійснюється на підставі підписаних сторонами актів виконаних робіт безпосередньо після надходження коштів відповідного бюджетного призначення на реєстраційний рахунок змовника.

Відповідач за виконані ( за твердженням позивача ) роботи розрахувався лише 02.04.2015р. (дата проведення банком відповідного платіжного доручення), що підтверджується платіжним дорученням №257 від 27.03.2015 (а.с.13). У зв`язку з порушенням відповідачем строку оплати за виконані позивачем роботи з ремонту, позивач керуючись приписами ст. 625 ЦК України здійснив нарахування відповідачу: 7 075, 45 грн. інфляційних втрат та 552, 16 грн. 3% річних. (а.с.4).

На час винесення рішення у справі відповідачем доказів сплати інфляційних втрат та 3% річних перед позивачем не надано.

Згідно із приписами ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

За правилами ст. 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною 1 ст. 530 Цивільного кодексу України встановлено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Статтею 610 Цивільного кодексу України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк.

За приписами частини першої статті 853 Цивільного кодексу України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Відповідно до ч. 4 ст. 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Відповідно до приписів ст.33 ГПК України : кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. З урахуванням вищезазначеного позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Одночасно господарський суд відхиляє доводи відповідача та третьої особи про відсутність підстав для стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат, оскільки прострочення оплати виконаних робіт було зумовлене відсутністю бюджетного фінансування.

Згідно з частиною першою статті 96 Цивільного кодексу України юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов'язаннями.

Статтею 1 Цивільного кодексу України визначено, що однією із ознак майнових відносин є юридична рівність їх учасників.

Статтею 625 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

За приписами статті 617 ЦК України та ч. 2 ст. 218 ГК України відсутність у боржника необхідних коштів, а також порушення зобов'язань контрагентами правопорушника не вважаються обставинами, які є підставою для звільнення боржника від відповідальності за порушення зобов'язання.

Відсутність у відповідача необхідних коштів або взяття ним зобов'язань без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених Бюджетним кодексом України чи законом про Державний бюджет України, не звільняє цього суб'єкта від обов'язку виконати зобов'язання за договором, яке не припинилось відповідно до приписів глави 50 Цивільного кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 15.05.2012 року у справі господарського суду № 11/446 та в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України» від 18.10.2005 року, яка підлягає обов'язковому врахуванню в силу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Отже, наведені обставини не можуть бути підставою для звільнення відповідача від оплати робіт, виконаних за підрядним договором, оскільки вони не виправдовують бездіяльність відповідача.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 525, 526, 610 , 612, 625, 530, 837, 853-854 ЦК України; ст.ст. 33, 49, 82-85 ГПК України, господарський суд ,-

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

2. Стягнути з відповідача - Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпропетровськ, вул. Леніна, 16, ) на користь позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Оберег Плюс» (49000, м. Дніпропетровськ, пр. Карла Маркса, 20, ): 7 075, 45 грн. інфляційних втрат; 552, 16 грн. - 3% річних та 1827, 00 грн. витрат на сплату судового збору.

Видати відповідний наказ після набрання рішенням чинності.

Суддя Васильєв О.Ю.

22.03.16р.