УХВАЛА

14.03.2016Справа № 910/168/16
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РІАЛ ІСТЕЙТ Ф.К.А.У."

до Підприємства з іноземними інвестиціями у формі товариства з обмеженою відповідальністю "ASBIS-УКРАЇНА"

про стягнення 46 211,55 грн. Суддя Андреїшина І.О.

Представники учасників судового процесу:

Від позивача: Євтушенко Б. Є. за довіреністю № б/н від 12.06.2015

Від відповідача: Погоріла С.О. за довіреністю № 05/06 від 11.02.2016

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляд Господарського суду міста Києва передано позов Товариства з обмеженою відповідальністю "РІАЛ ІСТЕЙТ Ф.К.А.У." до Підприємства з іноземними інвестиціями у формі товариства з обмеженою відповідальністю "ASBIS-УКРАЇНА" про стягнення 46 211,55 грн., з яких, 24 000,00 грн. основного боргу, 18 776,59 грн. інфляційних нарахувань, 1 824,66 грн. трьох відсотків річних та 1 610,30 грн. пені, у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов'язань за договором № У4218 від 01.01.2013 про торгівельне співробітництво (надання послуг).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.01.2016 порушено провадження у справі № 910/168/16 та призначено її до розгляду у судовому засіданні на 17.02.2016, зобов'язано сторін надати певні документи.

Через відділ діловодства суду 15.02.2016 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який залучено до матеріалів справи.

Позивач уповноважених представників до судового засідання 17.02.2016 не направив, проте, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, вимог ухвали суду не виконав.

Через відділ діловодства суду 11.02.2016 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з неможливістю представника з'явитися у дане судове засідання.

Представник відповідача у судовому засіданні 17.02.2016 поставив вирішення даного клопотання на розсуд суду та надав суду на виконання вимог ухвали суду документи, які залучено до матеріалів справи.

Розглянувши дане клопотання, суд його відхилив з тих підстав, що нормами чинного законодавства України не обмежено коло осіб, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість одного з представників відповідача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його іншого представника.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.02.2016 розгляд справи відкладено на 09.03.2016 у зв'язку з неявкою представника позивача у призначене судове засідання, не виконанням ним вимог ухвали суду.

Через відділ діловодства суду 09.03.2016 від позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду, які залучено до матеріалів справи.

У судовому засіданні 09.03.2016 представник позивача надав усні пояснення по суті спору та просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача заперечив проти позову з підстав, які наведені у відзиві на позовну заяву.

У судовому засіданні 09.03.2016 оголошено перерву до 14.03.2016 для дослідження доказів у справі.

Через відділ діловодства суду 11.03.2016 від позивача надій шло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У судовому засіданні 14.03.2016 представник позивача надав усні пояснення по суті спору та просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача заперечив проти позову з підстав, які наведені у відзиві на позовну заяву.

Разом з тим, представники сторін подали клопотання про продовженні строку розгляду спору для надання їм можливості представити суду додаткові докази у справі.

Розглянувши дане клопотання сторін, суд його задовольняє з наступних підстав.

Частиною 1 статті 69 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви.

В частині 3 статті 69 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе продовжити строк розгляду спору для повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи.

Судом, враховано, що у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25.01.2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Керуючись ст. 69, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України,

Господарський суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

Продовжити строк розгляду спору у даній справі 910/168/16 на п'ятнадцять днів.

Суддя І.О. Андреїшина