ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

24.03.2016 Справа № 907/7/16

Суддя господарського суду Закарпатської області Андрейчук Л.В., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви по справі 907/7/16 ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю „Берегівське Хлібоприймальне Підприємство», м. Берегово Закарпатської області

до ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю „Агрозахист Донбас», смт. Чабани Київської області

про стягнення 506389,88 грн. (в т. ч. 361707,06 грн. сплачена грошова сума за поставку неякісного товару, 144682,82 грн. - штраф)

визнав, що зустрічну позовну заяву слід повернути без розгляду.

Виносячи дану ухвалу суд виходив з наступного:

В провадженні господарського суду Закарпатської області перебуває справа 907/7/16 за позовом ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю „Агрозахист Донбас», смт. Чабани Київської області до відповідача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю „Берегівське Хлібоприймальне Підприємство», м. Берегово Закарпатської області про стягнення заборгованості в сумі 1228569,38 грн.( в т. ч. 1085121,18 грн. основна заборгованість, 29495,62 грн. інфляційні втрати, 5440,47 грн. 3% річних, 108512,11 грн. - штраф).

За вх.02.5.1-17/184/16 від 21.03.2016 року в канцелярії господарського суду Закарпатської області зареєстровано зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю „Берегівське Хлібоприймальне Підприємство», м. Берегово Закарпатської області до ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю „Агрозахист Донбас», смт. Чабани Київської області про стягнення 506389,88 грн. (в т. ч. 361707,06 грн. сплачена грошова сума за поставку неякісного товару, 144682,82 грн. - штраф).

При підготовці позовної заяви до розгляду судом встановлено, що така підлягає поверненню без розгляду з наступних підстав:

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ГПК України відповідач має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним.

Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів (ч.2 ст. 60 ГПК України).

З юридичного аналізу наведеної правової норми вбачається, що подання зустрічного позову має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів, та диференціюється за наступними імперативними критеріями: право подання зустрічного позову має лише відповідач за первісним позовом та лише до первісного позивача; подання зустрічного позову є можливим лише до винесення судом першої інстанції рішення за первісним позовом; зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або спростування його та розгляд в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов'язаних вимог.

Отже, зустрічний позов, подання якого провадиться за загальними правилами подання позовів, характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Водночас слід враховувати, що взаємна пов'язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись, зокрема: у підставах цих позовів або поданих доказах; у тому, що їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; у тому, що задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, при цьому подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб'єктивне право позивача за первісним позовом.

У п. 16 інформаційного листа від 12.03.2009 N 01-08/163 "Про деякі питання, порушені у доповідних записках про роботу господарських судів України у другому півріччі 2008 року щодо застосування норм Господарського процесуального кодексу України", Вищий господарський суд України на запитання, яким чином має діяти господарський суд, якщо він дійде висновку про те, що зустрічний позов взаємно не пов'язаний з первісним, дав таку відповідь. Частиною першою статті 60 ГПК передбачено, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним. Обставини, які свідчать про взаємну пов'язаність зустрічного позову з первісним (за підставами цих позовів та/або поданими доказами; можливістю зарахування вимог за усіма позовами; у зв'язку з тим, що задоволення зустрічного позову виключатиме частково чи повністю задоволення первісного позову тощо), а так само докази, що підтверджують ці обставини, повинні зазначатися у зустрічній позовній заяві (пункт 5 частини другої статті 54 ГПК). Якщо у ній не вказано відповідних обставин, на яких, зокрема, ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують ці обставини, то зустрічна позовна заява повертається без розгляду з посиланням на пункт 3 частини першої статті 63 та статтю 60 ГПК.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду якщо у позовній заяві не вказано обставин на яких ґрунтуються позовні вимоги, доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини, обґрунтований розрахунок стягуваної чи оспорюваної суми.

Позивачем за зустрічним позовом, всупереч наведеним вище правовим позиціям ВГС України, та всупереч нормам чинного законодавства України, не надано доказів, що підтверджують обставини щодо того, що за підсумками збору врожаю позивачем було з'ясовано, що використання товару, поставленого позивачем за первісним позовом, не забезпечило позивачу за зустрічним позовом прибавки врожаю сільськогосподарських культур. А вказана обставина є основною в обґрунтуванні позивача за зустрічним позовом щодо заявлення зустрічного позову з мотивів поставки неякісного товару. Крім того, не надано доказів використання саме того товару, який був придбаний у відповідача за зустрічним позовом, та не подано доказів, що саме товар, придбаний у відповідача за зустрічним позовом було направлено до ТОВ «Науково-сервісна фірма «ОТАВА» для проведення досліджень.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Приписами ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач, прокурор чи його заступник зобов'язані при поданні позову надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. ст. 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та порушення провадження у справі суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Статтями 4-2 та 4-3 Господарського процесуального кодексу України визначено, що правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом. Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005 року).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі. Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та обєктивного зясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

З огляду на відсутність належних доказів направлення відповідачу копії зустрічної позовної заяви з доданими до неї документами, позивач не дотримався принципів господарського процесу та порушив норми п. 2 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно зі ст. 34 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

В силу Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України 270 від 05.03.2009 р., розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв'язку.

Таким чином, належним доказом відправлення відповідачеві копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладень в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Разом з тим, позивачем не надано належних доказів відправлення відповідачу копій позовної заяви та доданих до неї документів, а саме не надано касовий чек, що є порушенням норм ГПК України.

Вказану правову позицію викладено в постановах Вищого господарського суду України від 26.09.2012 року 05-5-45/2793, 5017/606/2012 від 29.05.2012 року та 910/3651/13 від 28.05.2013 року.

Таким чином, у суду відсутня можливість, з наданої позивачем за зустрічним позовом неякісної копії опису вкладення, встановити факт направлення відповідачу позовної заяви та доданих до неї документів.

Зазначені обставини є суттєвими, оскільки нормами ст. 59 Господарського процесуального кодексу України передбачено право відповідача після одержання ухвали про порушення провадження у справі надіслати суду відзив на позовну заяву, тоді як у даному випадку відповідач позбавляється можливості підготувати обґрунтовані заперечення на позовну заяву, з урахуванням усіх обставин, на які посилається позивач та поданих ним доказів.

За таких обставин, вказана позовна заява і додані до неї документи підлягають поверненню заявникові без розгляду на підставі п. 6 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому судом враховано правову позицію Вищого господарського суду України, викладену в абз. 1 п.п. 3.5 п. 3 постанови Пленуму ВГСУ від 26.12.2011 р. 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", згідно якої недодержання вимог статей 54, 56 та пунктів 2 і 3 частини першої статті 57 ГПК щодо форми, змісту і додатків до позовної заяви тягне за собою наслідки, передбачені статтею 63 ГПК.

Беручи до уваги наведене, зважаючи на те, що приписи ст. 63 Господарського процесуального кодексу України носять імперативний характер, суд приходить до висновку, що викладені обставини є підставою для повернення зустрічної позовної заяви відповідно до ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

За таких обставин, зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. ст. 54, 56, 57, 60, 63, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ :

Зустрічну позовну заяву та додані до неї матеріали повернути заявнику без розгляду.

Суддя Андрейчук Л.В.