УХВАЛА

01.03.2016Справа № 910/31434/15

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Нечай О.Н., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/31434/15

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "КрАЗ Лізинг", м. Київ,

до товариства з обмеженою відповідальністю "Енергетична група", м. Київ,

про стягнення 236 066,83 грн.,

за участю представників:

позивача - Бевза А.С. (довіреність від 22.10.2015 № б/н);

відповідача - Макарчук С.О. (довіреність від 25.01.2016 № б/н),

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/31434/15 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "КрАЗ Лізинг" до товариства з обмеженою відповідальністю "Енергетична група" про стягнення: 120 724,56 грн. основної заборгованості за неналежне виконання умов договору оперативного лізингу від 17.09.2012 № 011/12 ОЛ ЮО АВ; 115 342,27 грн. 3% річних, а всього 236 066,83 грн.

01.03.2016 відповідач подав суду доповнення до додаткових пояснень, які долучені до матеріалів справи.

Представники сторін у судовому засіданні 01.03.2016 заявили клопотання про відкладення розгляду справи; повідомили суд, що ведуться переговори щодо мирного урегулювання спору, проте письмової заяви станом на день судового засідання не мають.

Суд визнав клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Згідно з частиною третьою статті 77 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя має право оголосити перерву в засіданні в межах встановленого строку вирішення спору з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, клопотання сторін щодо відкладення, суд дійшов висновку про необхідність оголошення перерви у судовому засіданні для забезпечення сторонам можливості врегулювання спору мирним шляхом.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 77, 86 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Оголосити перерву у судовому засідання до 17.03.16 о 16:00 год.; судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-б, зал судових засідань 5 (корпус Б).

Суддя І.Д.Курдельчук