ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2016 року Справа № 922/3286/15

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

головуючого Грейц К.В.,
суддів :Бакуліної С.В. (доповідач), Поляк О.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали касаційної скаргиЗаступника прокурора Харківської області
на постановувід 02.12.2015 Харківського апеляційного господарського суду
у справі№ 922/3286/15
господарського суду Харківської області
за позовомПрокурора Дзержинського району м. Харкова
до1. Харківської міської ради 2. Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Ліберті"
проскасування рішення, визнання недійсним державного акта та зобов'язання вчинити певні дії

в судовому засіданні взяли участь представники :

від позивача: від відповідача:Суходольський М.В. (прокурор відділу Генеральної прокуратури України) Остроух М.В. (довіреність від 17.02.2016)

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Господарського суду Харківської області (суддя Погорєлова О.В.) від 03.08.2015, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду (головуючий суддя - Здоровко Л.М., судді - Плахов О.В., Шутенко І.А.) від 02.12.2015, у справі № 922/3286/15 заяву Харківської міської ради про застосування спливу позовної давності - задоволено; заяву Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Ліберті" про застосування спливу позовної давності - задоволено; в задоволенні позову відмовлено повністю.

В касаційній скарзі Заступник прокурора Харківської області просить скасувати ухвалені по справі судові акти та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги прокурора в повному обсязі, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, а саме: ст.267 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), ст.43 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України).

У відзивах на касаційну скаргу відповідачі повністю заперечують викладені в ній доводи.

Представник Харківської міської ради не скористався наданим процесуальним правом на участь в засіданні суду касаційної інстанції.

Заслухавши пояснення по касаційній скарзі прокурора відділу Генеральної прокуратури України, який підтримав викладені в ній доводи, заперечення на касаційну скаргу представника відповідача-2, перевіривши повноту встановлення обставин справи та правильність їх юридичної оцінки в постанові апеляційного господарського суду, колегія суддів Вищого господарського суду України приходить до висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У червні 2015 року Прокурор Дзержинського району м. Харкова звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради (надалі рада, відповідач-1) та Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Ліберті" (надалі ОК "ЖБК "Ліберті", відповідач-2) в якому просив суд:

- визнати незаконним та скасувати п.5.2. додатку 1 до рішення 39 сесії Харківської міської ради 5 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для розміщення об'єктів містобудування" від 23.12.2009 №324/09;

- визнати недійсним державний акт серії ЯИ №817325 на земельну ділянку площею 0,3063 га, розташовану у місті Харкові по вул. Батумській, з кадастровим номером :16:013:0171 та запис в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №32 від 31.12.2009 щодо державної реєстрації державного акта на право власності на земельну ділянку;

- зобов'язати ОК "ЖБК "Ліберті" передати територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради, а Харківську міську раду прийняти земельну ділянку 0,3063 га, розташовану у місті Харкові по вул. Батумська, з кадастровим номером :16:013:0171 за актом прийому-передачі.

Позовні вимоги прокурор обґрунтовує тим, що спірне рішення Харківської міської ради було прийняте в порушення вимог ст.41 Земельного кодексу України, ст.ст.133, 137 Житлового кодексу УРСР та Примірного статуту, а згідно постанови Верховного Суду України від 17.04.2014 року у справі №21-195а14, органи місцевого самоврядування, при вирішенні питання про надання житлово-будівельним кооперативам безоплатно земельних ділянок, зобов'язані з'ясовувати правовий статус, мету та підстави створення цього кооперативу та Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу.

Відповідачами було заявлено про застосування наслідків спливу позовної давності.

Враховуючи невідповідність спірного пункту 5.2. додатку 1 до рішення 39 сесії Харківської міської ради 5 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для розміщення об'єктів містобудування" від 23.12.2009 №324/09 вимогам статті 41 Земельного кодексу України, статей 133, 135, 137 Житлового кодексу УРСР, Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що позовні вимоги прокурора Дзержинського району м. Харкова є обґрунтованими і правомірними.

Разом із тим колегія суддів прийшла до висновку, що прокурором пропущено позовну давність, що за наявності відповідних заяв відповідачів про застосування позовної давності, та відсутності поважності причин пропуску строку позовної давності, є підставою для відмови в позові. Так, судом апеляційної інстанції встановлено, що на пленарному засіданні міської ради 23.12.2009, за результатами якого Харківською міською радою прийнято оспорюване рішення, був присутній прокурор міста Харкова Попович Є.М. (т.1 а.с.60); крім цього, оспорюване рішення було направлено на адресу прокурора міста Харкова листом №08-04/177/2-10 від 01.02.2010 року, що свідчить про об'єктивні можливості для здійснення перевірки законності цього рішення і звернення до суду.

Касаційна інстанція вважає висновки суду апеляційної інстанції про пропуск прокурором позовної давності та відсутності поважності причин пропуску строку позовної давності у даному спорі передчасними з огляду на таке.

У ЦК України позовну давність визначено як строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України).

Відповідно до статті 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Визначення початку відліку позовної давності міститься у статті 261 ЦК України, зокрема відповідно до частини 1 цієї статті перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Разом із тим частинами 1, 2, 4 статті 29 ГПК України встановлено, що прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який бере участь у справі, несе обов'язки і користується правами сторони, крім права на укладення мирової угоди.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що положення закону про початок перебігу позовної давності поширюється й на звернення прокурора до суду із заявою про захист державних інтересів, з чим погоджується суд касаційної інстанції.

В даній справі прокурор фактично захищає в якості державних інтересів право на землю громади міста Харкова, яка не може бути позивачем, і щодо обізнаності якої про безоплатне надання земельної ділянки органом місцевого самоврядування незаконно створеному житлово-будівельному кооперативу матеріали справи не свідчать (представник відповідача-2 в засіданні суду касаційної інстанції повідомив, що ділянка і досі не забудована; про позитивні громадські слухання про передачу спірної земельної ділянки безоплатно у власність відповідачу-2 представнику нічого не відомо), так само як і про обізнаність про таке депутатів ради, які голосували за рішення при підготовці проекту якого мав би з'ясовуватися правовий статус, мета та підстави створення цього кооперативу, проте і такі матеріали в справі відсутні.

Касаційна інстанція звертає увагу, що в даній справі прокурор захищає в тому числі і від представницького органу саме інтереси громади, яка покладалася на легітимність і добросовісних дій державного органу.

Щодо обізнаності прокурора про прийняття спірного рішення, то касаційна інстанція вважає вірними доводи прокурора, що на момент прийняття рішення та ознайомлення з його змістом прокурору не могло стати відомо про створення ОК "ЖБК "Ліберті" з грубим порушенням чинного на той час законодавства, що в свою чергу потягло порушення прав на землю громади міста Харкова; судом апеляційної інстанції не наведено норм, які б зобов'язували прокурора після ознайомлення з текстом рішення проводити обов'язкову перевірку законності створення всіх юридичних осіб на користь яких органом місцевого самоврядування відповідне рішення приймається.

Оскільки прокуратура була позбавлена можливості перевірити законність створення відповідача-2 в момент ухвалення спірного рішення та ознайомлення з його змістом, початок перебігу позовної давності слід обраховувати не з моменту, коли прокуратурі стало відомо про наявність оспорюваного рішення, а з моменту, коли органи прокуратури дізнались про факт створення ОК "ЖБК "Ліберті" з порушенням положень діючого законодавства (постанови Верховного Суду України №6/17-4949-2011 від 20.08.2013, №914/2002/13 від 16.06.2014).

У порушення вимог статті 32 ГПК України та наведеної правової позиції Верховного Суду України, у справі, яка розглядається, суди не встановили дійсного початку перебігу позовної давності, а також наявності чи відсутності поважних причин його пропуску, а отже Вищий господарський суд України позбавлений можливості зробити висновок про правильність застосування судом апеляційної інстанції матеріальних норм про позовну давність, що у свою чергу перешкоджає подальшому провадженню у справі.

За таких обставин Харківський апеляційний господарський суд дійшов передчасного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, у зв'язку з чим прийнята ним постанова є незаконною і на підставі пункту 3 частини 1 статті 1119, ч.1 ст.11110 Господарського процесуального кодексу України підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

З Прокуратури Харківської області в доход Державного бюджету України підлягає стягненню судовий збір в сумі 4960,80 грн сплату якого було відстрочено до закінчення перегляду судового рішення в порядку касації.

Керуючись ст.ст.1115, 1117, 1118, п.3 ч.1 ст.1119, ч.1 ст.11110, ст.11111 ГПК України, Вищий господарський суд України ,-

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Заступника прокурора Харківської області задовольнити частково.

Постанову Харківського апеляційного господарського суду від 02.12.2015 у справі № 922/3286/15 скасувати.

Справу № 922/3286/15 направити на новий розгляд до Харківського апеляційного господарського суду.

Стягнути з Прокуратури Харківської області в доход Державного бюджету України судовий збір в сумі 4960,80 грн (чотири тисячі дев'ятсот шістдесят гривень вісімдесят копійок).

Головуючий-суддя К.Грейц

Судді С.Бакуліна

О.Поляк