ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2016 р.Справа № 922/6449/15

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шарко Л.В.

при секретарі судового засідання Васильєвой Л.О.

розглянувши справу

за позовом Департамента економіки та комунального майна ХМР, м. Харків третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Харківська міська рада, м. Харків
до ТОВ "Кондпром", м.Харків
про спонукання до укладання договору
за участю представників:

позивача - ОСОБА_1, довіреність № 19/0/45-16 від 13.01.2016 року;

відповідача - ОСОБА_2, довіреність б/н від 20.01.2016 року;

третьої особи - ОСОБА_1, довіреність № 09-11/7743/2-15 від 30.12.2015 року;

ВСТАНОВИВ:

Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі - позивач) звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кондпром" про спонукання останнього укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в редакції, викладеній у позовній заяві, у разі задоволення позову позивач просить вказати в резолютивній частині рішення умови, на яких сторони зобовязані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект договору та те, що спірний договір є укладеним. Судові витрати позивач просить суд покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 21.12.2015р. за позовною заявою було порушено провадження по справі, залучено до участі у справі 3-ю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Харківську міську раду, м. Харків та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

21.01.16р. представник позивача надав правове обґрунтування позовних вимог, в яких підтримав позовні вимоги в повному обсязі.

21.01.16р. представник 3-ї особи надав письмові пояснення по справі, в яких підтримав позовні вимоги в повному обсязі.

21.01.16р. представник відповідача надав письмові заперечення на позовну заяву, в якій проти позову заперечує та просить суд відмовити в задоволенні позову.

21.01.16р. в судовому засіданні оголошувалась перерва до 11:00 до 10.02.16р.

Представник позивача в судовому засіданні 10.02.16р. підтримав позовні вимоги, просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні 10.02.16р. проти позову заперечував, просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Представник 3-ї особи в судовому засіданні 10.02.16р. підтримав позовні вимоги, просив суд позов задовольнити.

Враховуючи те, що норми ст. 65 Господарського процесуального кодексу України, щодо обов`язку господарського суду витребувати у сторін документи і матеріали, що необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, а п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих ним повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та здійснені всі необхідні дії щодо витребування додаткових доказів, та вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній та додатково поданими на вимогу суду матеріалами та документами.

Розглянувши матеріали справи, повно та всебічно дослідивши обставини та докази на їх підтвердження, судом встановлено наступне.

Відповідно до ст. 143 Конституції України органи місцевого самоврядування вирішують питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції.

Згідно зі ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов'язковими для виконання на відповідній території.

Відповідно до ч. 7 ст. 27 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до відання виконавчих органів міських рад належать залучення на договірних засадах підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності до участі в комплексному соціально-економічному розвитку сіл, селищ, міст, координація цієї роботи на відповідній території.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 Цивільного кодексу України, у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст. 14 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частиною 2 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено обов'язок замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.

За ч. 1 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання вимог наведених норм рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради № 804 від 9 листопада 2011 року, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок), який визначає умови та встановлює процедуру залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі (внеску) у розвитку інфраструктури замовниками будівництва на території м. Харкова.

Відповідно до п. 1.3 Порядку замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком.

Згідно ч. 3 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова (п. 1.5 Порядку).

Згідно з пунктом 1.6. Порядку, під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а під об'єктами будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси.

Пунктом 1.4 Порядку визначено, що залучення замовників здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

За п. 2.5 Порядку не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, замовник будівництва зобов'язаний звернутися з заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. До заяви необхідно додати визначені п. 2.6 Порядку документи.

Таким чином, обов'язок звернутись до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва.

Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені законом.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради зазначає, що відповідач ухиляється від укладення обов'язкового в силу закону договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова.

Факт прийняття об'єкта будівництва відповідача в експлуатацію підтверджується декларацією про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої державною архітектурно-будівельною інспекцією України 30.05.2014 року № ІV 81, згідно якої проведено реконструкції виробничо-складського комплексу з розширенням виробничих площ по Мерефянському шосе, 4, вул. Резервна, 1-А у м. Харкові. Замовником будівництва за Декларацією про готовність об'єкта до експлуатації є відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Кондпром".

ОСОБА_3 соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради від 07.08.2014 р. № 623/0/124-14 проінформовано ТОВ "Кондпром" про необхідність звернення до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для підготовки проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та надати відповідні документи для цього.

Однак, відповіді на зазначений лист відповідач не надав.

Разом з тим, порядок залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладення договору визначено п. 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова.

За п. 5.1 Порядку у разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору.

Згідно п. 5.2 у листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк, у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору та про передбачену цим Порядком та чинним законодавством України відповідальність за ухилення від укладання такого договору.

У відповідності до п. 5.3 у разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії:

- на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури;

- готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками;

- надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням.

Листом управлінням соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 17.09.2014 р. №682/0/124-14, ТОВ "Кондпром" для розгляду та підписання направлено два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Таким чином, Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради вчинено передбачені вказаними положеннями дії, спрямовані на укладення договору.

Відповідно до п. 5.6 замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.

Згідно п. 5.7 замовник будівництва, який після розгляду проекту договору не згоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів. В цей же строк Департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору.

Судом встановлено, що Договір пайової участі сторонами не укладено.

Разом з тим, участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної інфраструктури населеного пункту, в силу вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", є обов'язковою для замовника будівництва у відповідному населеному пункті, що обумовлює право відповідного органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання обов'язку щодо пайової участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 179 Господарського кодексу України укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, зокрема, якщо існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору.

У разі ухилення суб'єкта господарювання від оформлення договору, укладення якого є для нього обов'язковим через пряму вказівку закону, господарський суд за позовом іншої сторони виносить рішення про спонукання до укладення договору чи про його укладення на певних умовах.

За таких обставин, враховуючи, що укладення замовником будівництва договору пайової участі у розвитку інфраструктури певного населеного пункту є обов'язковим на підставі вимог закону, суд вважає обґрунтованими доводи позивача про наявність підстав для зобов'язання відповідача укласти вказаний договір.

Разом з тим, ст. 648 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов'язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту.

Частиною 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено істотні умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, якими є: розмір пайової участі, строк (графік) сплати пайової участі, відповідальність сторін.

Крім того, невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

За ч. 5 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Відповідно до п.3.2 Порядку, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, становить:

1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд;

2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Відповідно до п.3.3. Порядку, величина пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Харкова визначається за такою формулою:

ПУ= К (В буд. заг. - В буд. інші - С буд. бюд.) - В буд. інж. мер.

де: ПУ - розмір пайової участі у грошовому виразі (тис. грн.), К - коефіцієнт (0,1 або 0,04) в залежності від призначення об'єкта, відповідно до п. 3.2; В буд. заг. - загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта; В буд. інші - витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій; С буд. бюд. - сума бюджетних коштів, використана на будівництво об'єкта містобудування; В буд. інж. мер. - кошторисна вартість будівництва замовником необхідних інженерних мереж або об'єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) поза межами земельної ділянки, визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Звертаючись до господарського суду із даним позовом про спонукання укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова у запропонованій редакції позивач запропонував розрахунок пайового внеску в розмірі 3022173,00грн. Як слідує з доданого позивачем до позовної заяви ним проведено розрахунок величини пайової участі відповідача у розмірі 10% виходячи з загальної кошторисної вартості реконструкції обєкта у сумі 27474300,00грн., визначену таким чином суму було збільшено ще на 10% (274743,00грн.) згідно п.5.5 Порядку.

Відповідачем у запереченнях зазначається, що згідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої державною архітектурно-будівельною інспекцією України 30.05.2014 року № ІV 81, кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 1900,00 тис. грн., а тому величина пайової участі не може перевищувати 10 % від вказаної суми, тому визначення розміру пайової участі позивачем у суму 3022173,00грн. у запропонованому договорі є безпідставним та необґрунтованим.

Зазначену в декларації кошторисну вартість будівництва відповідач також підтверджує наданим до матеріалів справи зведеним кошторисним розрахунком від 22.07.2013 року, виготовленим інженером проектувальником ОСОБА_4 (кваліфікаційний сертифікат серія АР № 001647). Згідно даного кошторисного розрахунку від 22.07.2013 року загальна кошторисна вартість реконструкції склала 1900032,00 грн. До даного розрахунку додані локальний кошторис на будівельні роботи №02.01., пояснювальна записка, розрахунок №1-2 загальновиробничих витрат до зведеного розрахунку №1, відомість ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку.

Суд зазначає, що в запропонованій редакції договору, сума розміру пайової участі відповідача визначена виходячи з розміру кошторисної вартості будівництва в сумі 27474300,00грн. Суд зазначає, що позивачем не наведено обґрунтування розміру кошторисної вартості будівництва в сумі 27474300,00грн., не зазначено з яких підстав ним не було враховано кошторисну вартість будівництва, зазначену у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, що була в наявності у позивача, не доведено правові підстави для застосування інших показників.

Таким чином, в даному випадку суд вважає, що розмір пайової участі, запропонований позивачем у поданому розрахунку є суттєво завищеним, оскільки він не узгоджується із пунктами 3.1., 3.3. Порядку.

На підставі викладеного, суд вважає, що розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури м. Харкова, з урахуванням зазначених пунктів Порядку, який підлягає перерахуванню до місцевого бюджету, повинен становити 10% від розміру кошторисної вартості будівництва вказаній в наявній у матеріалах справи декларації про готовність об'єкта до експлуатації, а саме 190 003,20грн.

А отже на підставі вищезазначеного суд вважає за доцільне частково відмовити у задоволенні позовних вимог в частині перерахування до бюджету м. Харкова коштів у розмірі 2832169,80грн., згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова.

Статтею 7 Конституції України в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" одним з основних принципів місцевого самоврядування є судовий захист прав місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Статтею 14 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Положенням статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" чітко встановлений обов'язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обов'язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов'язків щодо пайової участі. Не укладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обов'язку в натурі.

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно зі ст. 173 Господарського кодексу України, господарським зобов'язанням визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо).

Основними видами господарських зобов'язань є майново-господарські зобов'язання та організаційно-господарські зобов'язання.

Статтею 179 Господарського кодексу України, визначені загальні умови укладення договорів, що породжують господарські зобов'язання.

Відповідно до ч. 3 ст. 179 Господарського кодексу України, укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, якщо існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору.

Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язання яке прямо передбачене чинним законодавством.

Згідно зі ст. 187 Господарського кодексу України спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов'язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. День набрання чинності рішенням суду вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше.

Згідно ч. 3 ст. 84 Господарського процесуального кодексу України, у спорі, що виник при укладанні або зміні договору, в резолютивній частині вказується рішення з кожної спірної умови договору, а у спорі про спонукання укласти договір - умови, на яких сторони зобов'язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект договору.

Згідно ст. 32 ГПК України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Відповідно до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Відповідно до ст. 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

У відповідності до ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили. Визнання однією стороною фактичних даних і обставин, якими інша сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення, для господарського суду не є обов'язковими.

Зважаючи на вищенаведене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується ст. 49 ГПК України. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, судові витрати у даній справі покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 7, 129, 143, 144 Конституції України, ст.ст. 1, 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст. 4 Закону України "Про архітектурну діяльність", ст.ст. 11, 14 Цивільного кодексу України, ст.ст. 173, 179, 187 Господарського кодексу України, ст.ст. 1, 4, 12, 22, 32, 33, 34, 43, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Спонукати Товариство з обмеженою відповідальністю "Кондпром" укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна та в наступній редакції:

"ДОГОВІР

про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова

м. Харків «___» _________ р.

Департамент економіки та комунального майна, іменований надалі «Департамент», в особі заступника міського голови директора Департаменту економіки та комунального майна ОСОБА_5, що діє на підставі Положення про Департамент економіки та комунального майна, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 24.11.2010 р. № 07/10 "Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 6 скликання" з однієї сторони, та з іншої сторони товариством з обмеженою відповідальністю "Кондпром" в особі директора____________, що діє на підставі _________________, іменований надалі «Замовник», на виконання Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011р. №804 (із змінами), уклали цей договір про наступне.

1. Предмет договору

1.1. Цей договір регулює взаємовідносини між сторонами щодо пайової участі "Замовника" у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції виробничо-складського комплексу з розширенням виробничих площ по Мерефянському шосе, 4, вул. Резервна, 1-А у м. Харкові.

2.Обов'язки сторін

2.1.«Замовник»:

2.1.1. Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - №0002, МФО - 851011, код ЄДРЮОФОП - 37999649, банк ГУДКСУ у Харківській області, одержувач УДКСУ у місті Харкові Харківської області) коштів у розмірі 190 003,20грн. (сто девяносто тисяч три гривні 20коп.).

2.1.2. Сплачує пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладення даного договору.

2.2. «Департамент»:

2.2.1. На запит «Замовника» надає лист про підтвердження факту повної сплати пайового внеску після остаточного розрахунку по укладеним договорам про пайову участь на підставі даних Департаменту бюджету і фінансів Харківської міської ради.

3. Відповідальність сторін

3.1. У разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обовязків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми не перерахованих коштів у визначений термін.

4. Час та дія договору

4.1. Договір набуває чинності з часу підписання сторонами або набрання чинності судового рішення щодо укладання цього договору, та діє до повного виконання сторонами своїх обовязків за договором.

5. Зміна та розірвання договору

5.1. Зміна та розірвання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

5.2. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

5.3. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

5.4. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

5.5. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

6. Особливі умови

6.1. З питань, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України.

6.2. Умови договору можуть бути змінені або доповнені тільки з письмової згоди сторін і оформляються додатковою угодою до договору.

6.3. У випадку реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) будь-якої із сторін цього договору, права та обовязки за цим договором переходять до правонаступників.

6.4. У разі зміни власника нерухомого майна, зазначеного в п. 1.1. договору, права та обовязки щодо виконання умов договору переходять до нового власника.

6.5. Спори, що виникають між сторонами при виконанні, розірванні, або припиненні договору, вирішуються у судовому порядку.

6.6. Договір набирає чинності з моменту його укладання і діє до моменту остаточного виконання сторонами своїх обовязків за договором.

6.7. Цей договір складений у 2 примірниках, які мають силу оригіналу.

7. Адреса та реквізити сторін:

Від «Департаменту»

Заступник міського голови

директор Департаменту економіки та комунального майна

Код ЄДРЮОФОП 25610834

__________________М.І. ОСОБА_5

61003, м. Харків, пл. Конституції, 7

Від «Замовника»

ТОВ «Кондпром»

Код

__________________________

61057, м. Харків. АДРЕСА_1».

3. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Кондпром» (61057, м. Харків. АДРЕСА_1, ідентифікаційний код 32563590) на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7, ідентифікаційний код 25610834) суму судового збору у розмірі 1218,00 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

5. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення десятиденного строку для оскарження. Зазначений строк обчислюється з дня підписання повного тексту рішення. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 15.02.2016 р.

Суддя ОСОБА_6