ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" лютого 2016 р. Справа № 925/1934/15

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого судді Пащенко А.Д., із секретарем судового засідання Ковбою І.М.,

за участі представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - за довіреністю,

від відповідача: ОСОБА_2 - за довіреністю,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні господарського суду Черкаської області справу

за позовом Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради

до публічного акціонерного товариства "Черкаський асфальтобетонний завод"

про стягнення 803 373,58 грн,

ВСТАНОВИВ :

Заявлено позов про стягнення з відповідача 803 373,58 грн, зокрема 681 630,10 грн пені за прострочення виконання робіт за Рамковою угодою № 178-468 від 30.04.2014 до договору підряду № 468 від 15.09.2014, та 121 743,48 грн штрафу за прострочення виконання робіт за Угодою понад 30 календарних днів відповідно до пунктів 6.2., 6.3. Рамкової угоди.

Відповідач у відзиві на позовну заяву (а. с. 39 - 41) просив відмовити у задоволенні позовних вимог повністю з підстав того, що позивач як Замовник за Угодою не виконав взяте на себе зобовязання щодо перерахування відповідачу авансу, що призвело до затягування строків виконання будівельних робіт на обєкті, у звязку з чим відповідач листом від 15.12.2014 ставив перед позивачем питання про перегляд строків виконання робіт, але останній не здійснив їх перегляд, тому на підставі п. 6.4.4. Угоди відповідач прийняв рішення про розірвання Угоди в односторонньому порядку та повідомив про це позивачу листами від 28.01.2015 та 18.05.2015. Відповідач вважає, що позивач проявив свою бездіяльність щодо своїх обовязків в частині реєстрації Угоди в органах казначейства, оскільки Угода була підписана ще 30.04.2014, а Замовником була зареєстрована в органах казначейства лише 16.07.2014. Позивачем не наведено факту наявності чи відсутності бюджетного призначення за Угодою, затримка в строках будівництва, яка виникла з вини Замовника та обмежувала Підрядника у виконанні своїх обовязків у передбачений Угодою строк, не є підставою для стягнення штрафу (пені) з Підрядника та компенсації збитків Замовнику; причини порушення договору з бору Підрядника стали наслідком порушення умов Угоди з бору Замовника, тому що факт здійснення належного фінансування будівництва останнім перебуває в прямому причинно-наслідковому звязку з діями Підрядника щодо дотримання строків виконання будівельних робіт.

У судовому засіданні 02 лютого 2016 року оголошувалася перерва до 16 лютого 2016 року на підставі статті 77 ГПК України.

У судовому засіданні:

представник позивача підтримала позов у заявленій сумі з підстав, викладених у позовній заяві, повністю заперечила проти доводів відповідача і пояснила, що відповідач порушив взяті на себе зобовязання за рамковою угодою та не виконав замовлені роботи в установлений строк, тому повинен нести за це відповідальність, передбачену угодою; бюджетне зобовязання виникло 16.07.2014, коли зареєстровано держказначейством, і 17.07.2014 готовий був перераховувати відповідачу аванс, але 17.07.2014 від відповідача надійшли акти виконаних робіт, тому підстави для перерахування авансу відпали, позивач перевірив всі роботи і акти за липень були підписані після перевірки 15.09.2014 і позивач одразу виставив платіжні доручення на оплату на загальну суму більше 3,7 млн.грн по трьох актах ф. КБ-2в, які були оплачені казначейством 22.09. та 03-08.10, таким чином сторони фактично змінили умови оплати; відповідач не довів, шо неперерахування позивачем авансу зробило неможливим виконання відповідачем всієї роботи за угодою, адже у вересні-жовтні 2014 року позивач перерахував кошти в сумі вдвічі більшій, ніж мав бути аванс; відповідач не звертався до департаменту про перерахування авансу чи про зміну термінів виконання робіт; лист від 24.12.2014, на який посилається відповідач, позивач не отримував і належні докази його надіслання відповідачем не подані; заперечила проти доводів представника відповідача щодо розірвання Угоди на підставі п. 6.4.4 та вважає, що позивач не порушив умови Угоди, тому відсутні підстави для її розірвання; названі відповідачем постанови ВГСУ у цій справі застосовувати не можна, адже у постанові від 21.07.10 вказано, що повинно бути доведено причинно-наслідковий зв'язок, а відповідачем це не доведено; представник просила повністю задовольнити позов;

представник відповідача, заперечуючи проти позову, посилався на доводи і міркування, викладені у відзиві на позовну заяву, просив повністю відмовити у позові, оскільки позивач не перерахував відповідачу аванс в розмірі 30% від ціни угоди, тобто не виконав своє зобовязання, без виконання якого відповідач не міг виконати своє зобовязання щодо виконання роботи протягом 9 місяців, адже без отримання від позивача авансу відповідач не зміг закупити сировину і матеріали, які значно подорожчали; рамкова угода є розірваною з 27.01.2015, оскільки цього числа відповідач прийняв рішення про розірвання угоди в односторонньому порядку на підставі п. 6.4.4 рамкової Угоди і повідомив про це позивачу листом від 28.01.2015 та повторно в листі від 18.05.2015; стверджував, що затримка в строках будівництва виникла з вини позивача, оскільки відсутність авансу зробило неможливим виконання робіт в установлений строк; посилався на правову позицію, викладену у постановах ВГСУ, зазначених у відзиві на позов.

У судовому засіданні 19.02.2016 оголошена вступна та резолютивна частини рішення суду відповідно до статті 85 ГПК України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення та доводи представників сторін, суд встановив таке.

Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради (Генеральний замовник), Департамент архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради (Замовник) та публічне акціонерне товариство "Черкаський асфальтобетонний завод" (Підрядник) за результатом проведення процедури закупівлі в одного учасника, уклали Рамкову угоду № 178 - 468 від 30 квітня 2014 року, далі - Угода, за умовами якої Підрядник зобов'язався виконати додаткові роботи з "Будівництво зливної каналізації по вул. Козацькій" в м. Черкаси до робіт, визначених Договором підряду № 468 від 15 вересня 2011 року (далі - Обєкт), за переліком, обсягами робіт та використовуючи матеріали, наведеними в додатках №№ 1-4 Угоди, які є невід'ємними її частинами, а також згідно проектно-кошторисної документації на виконання цих робіт (п. 1. 1).

Відповідно до пункту 3.1 ціна Угоди становить 6 167 289,00 грн. з урахуванням ПДВ.

Пунктами 3.2., 3.3. Угоди визначено, що ціна Угоди може бути зменшена за взаємною згодою Сторін. Платіжні зобов'язання Замовника перед Підрядником за Угодою виникають при наявності у Замовника відповідного бюджетного призначення (бюджетних асигнувань).

Пунктом 4.1 Угоди передбачено, що протягом 5 (пяти) банківських днів з моменту підписання Сторонами Угоди згідно Постанови КМУ від 09.10.2006 № 1404 Замовник перераховує Підряднику аванс у розмірі 30 % від ціни Угоди, які Підрядник зобовязується використати на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій та виробів протягом 3 місяців з моменту отримання цих коштів. По закінченню вищевказаного терміну, протягом 1 робочого дня, невикористана сума авансу має бути повернута Замовнику.

За умовою пункту 4.2. Угоди остаточний розрахунок за виконані роботи, здійснюється протягом 60 банківських днів з моменту і на підставі підписаних Замовником і Підрядником актів виконаних робіт за формами КБ-2в, № КБ-3. Уразі затримки бюджетного фінансування та/або затримки здійснення платежів не з вини Замовника, оплата за виконані роботи здійснюється протягом 3 банківських днів з дати отримання Замовником фінансування закупівлі на свій реєстраційний рахунок.

Пунктом 5.1. Угоди визначено, що Підрядник зобов'язаний розпочати роботи за Угодою протягом 3 (трьох) календарних днів з моменту отримання ним на свій розрахунковий рахунок авансу згідно п. 4.1. угоди (при умові виконання Замовником вимог п. 6.1.1. Угоди) і завершити виконання робіт з будівництва Обєкту протягом 9 місяців з дати укладення Угоди з урахуванням графіку виконання робіт наведеного у Додатку № 5 до Угоди.

В пункті 7.2. Угоди вказано, що у разі несвоєчасного виконання робіт за Угодою, у тому числі при виконанні гарантійних зобовязань, визначених розділом 8 Угоди, Підрядник сплачує Замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, діючої на момент нарахування штрафних санкцій, від вартості непереданого Підрядником збудованого Обєкту за кожний день затримки, а за прострочення виконання робіт за Угодою понад 30 календарних днів, додатково, Підрядник сплачує Замовнику штраф у розмірі 5 відсотків від вартості непереданого Підрядником Замовнику збудованого Обєкту.

Із листа Державної казначейської служби України у м. Черкасах від 20.01.2016, наданого на запит суду, вбачається, що вказана Рамкова угода була зареєстрована в органах казначейської служби 16.07.2014, відповідно до виписок про рух коштів по рахунку Департаменту перерахування коштів здійснювалось згідно з актами приймання виконаних робіт (ф. КБ-2в).

17.07.2014 та 18.07.2014 відповідач надав відповідачу акти виконаних будівельних робіт № 1 та № 2 і довідки про вартість виконаних будівельних робіт на суму відповідно 3 089 738,60 грн. та 534 601,40 грн. щодо виконання додаткових робіт по Рамковій угоді № 178-468. У листах від 23.07.2014 № 8473-01-14 та № 8526-01-14 директор Департаменту повідомив директору підрядника, що направлені ним акти виконаних робіт розглянуті та повернуті без підписання для доопрацювання. Також в цьому листі керівник позивача повідомив, що роботи будуть прийняті після перевірки уповноваженим представником замовника - сертифікованим технічним наглядом фактично виконаних робіт з проставлянням на всіх примірниках актів виконаних будівельних робіт підпису та особистої печатки технагляду.

Листом від 29.07.2014 № 150 відповідач направив позивачу доопрацьовані акти виконаних будівельних робіт зокрема по Рамковій угоді на суму 3 089 738,60 грн. та комплекти виконавчої документації до них.

Позивач у листі від 07.08.2014 на вказане вище звернення відповідача повідомив, що під час перевірки обсягів робіт, які включені в акти виконаних робіт та подані до оплати, виявлені порушення технологічної послідовності виконання робіт, передбачених договірної ціною та проектно-кошторисною документацією, та просив терміново надати пояснення із зазначеного питання.

15.09.2014 представниками сторін були підписані по цьому обєкту акти виконаних робіт форми № КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт форми № КБ-3 № 1 на суму 3 089 738,60 грн. та № 3 на суму 108 079,31 грн. 03.10.2014 сторони підписали також Акт № 2 на суму 534 601,40 грн. по цій же Рамковій угоді.

Вказані акти були оплачені через казначейський рахунок позивача в період з 22.09.2014 по 08.10.2014 в повній сумі підписаних сторонами актів.

За доводами позивача відповідач не виконав взяті на себе за Угодою зобовязання та не здав роботи на вказану в Угоді суму, у звязку з чим позивач звернувся з даним позовом до суду та просить застосувати до відповідача передбачені Рамковою угодою санкції і стягнути з нього на користь позивача пеню і штраф за невиконання замовленої відповідачу роботи.

Оцінюючи докази у справі в їх сукупності, суд вважає позовні вимоги підлягаючими до задоволення, з огляду на таке.

За приписом статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

В силу частини 1 статті 179 Господарського кодексу України (далі - ГК України) майново-господарські зобовязання, які виникають між субєктами господарювання або між субєктами господарювання і негосподарюючими субєктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько - договірними зобовязаннями.

Рамкова угода № 178-468 від 30 квітня 2014 року, на підставі якої виникли зобов'язання сторін та позивачем предявлено позов, за своєю правовою природою є договором підряду. Вказана Угода підписана повноважними представниками сторін, вона містить всі істотні умови для договорів даного виду, спір між сторонами щодо дійсності цієї Угоди відсутній.

Спір, який виник між Замовником та Підрядником за Рамковою угодою, стосується невиконання відповідачем умов цієї Угоди щодо виконання замовлених йому робіт. Позивач стверджує, що порушення відповідачем строків виконання додаткових робіт, які є предметом Рамкової угоди, є підставою для покладення на відповідача відповідальності у вигляді сплати пені та штрафу відповідно до пункту 7.2. цієї Угоди та вимог чинного законодавства.

Відповідно до частини 7 статті 179 ГК України господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним Кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених ГК України, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Частиною першою статті 875 Цивільного кодексу України визначено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Відповідно до частин 1, 2 статті 877 ЦК України підрядник зобов'язаний здійснювати будівництво та пов'язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов'язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Згідно статті 318 Господарського кодексу України за договором підряду на капітальне будівництво одна сторона (підрядник) зобов'язується своїми силами і засобами на замовлення другої сторони (замовника) побудувати і здати замовникові у встановлений строк визначений договором об'єкт відповідно до проектно-кошторисної документації або виконати зумовлені договором будівельні та інші роботи, а замовник зобов'язується передати підряднику затверджену проектно-кошторисну документацію, надати йому будівельний майданчик, прийняти закінчені будівництвом об'єкти і оплатити їх.

З аналізу вказаних норм чинного законодавства вбачається, що підрядник зобовязаний виконувати роботи, визначені у договорі та проектно-кошторисній документації.

Однак відповідач не виконав замовлену йому роботу ні у встановлений Рамковою угодою строк, ні в подальшому, незважаючи на те, що з кінцевої дати завершення робіт за Рамковою угодою пройшло більше року.

За умовами Рамкової угоди позивач повинен був перерахувати відповідачу аванс у розмірі 30% від ціни Угоди протягом 5 банківських днів з моменту підписання Угоди. Позивач не перерахував аванс у встановлений Угодою строк. Однак, як вбачається, це не завадило відповідачу виконати роботи на загальну суму 3 732 419,30 грн. та предявити позивачу 17.07.2014 відповідні акти за липень 2014 року для підписання.

Як вбачається, на початку жовтня 2014 року відповідач отримав кошти на всю суму виконаних ним робіт. Виконання робіт відповідач припинив.

Пояснюючи припинення виконання роботи по Рамковій угоді, відповідач стверджує, що неперерахування позивачем авансу призвело до неможливості виконання відповідачем свого обовязку щодо подальшого виконання додаткових робіт, та вважає, що в наявності є прострочення кредитора (позивача), через яке в силу частини 4 статті 612 ЦК України. прострочення боржника (відповідача) не настає.

Однак суд вважає такі доводи відповідачам необґрунтованими і такими, що не відповідають матеріалам справи та чинному законодавству, оскільки за приписами вказаних вище норм ГК та ЦК України підрядник зобовязаний виконувати роботи, визначені у договорі та проектно-кошторисній документації. Вказані кодекси не передбачають права підрядника припинити виконання роботи без попередження у разі порушення замовником якогось зобовязання за договором. Відповідач виконав роботу, не отримавши від позивача аванс у встановлений Угодою строк (до 08.05.2014), та надав позивачу акти приймання виконаних робіт за липень 2014 року і отримав кошти на суму виконаних робіт із зазначенням у платіжних дорученнях призначення платежу як за виконані роботи. Тобто фактично своїми сторони змінили порядок виконання робіт без передоплати. Вказане підтверджується також тим, що до кінця 2014 року в жодному з листів на адресу позивача відповідач не вимагав перерахування авансу та не повідомляв про пропозицію розірвати Рамкову угоду у звязку з таким неперерахуванням авансу.

В листі № 263 від 15.12.204 (а.с. 103), поданому відповідачем, він просив позивача продовжити термін дії договору підряду та Рамкової угоди до вересня 2015 року (беручи до уваги те, що в зимовий період роботи виконуватись не будуть), тобто і в цьому листі відповідач не писав про перерахування авансу, що підтверджує висновок про зміну цієї умови сторін їх конклюдентними діями (названими вище) у липні - вересні 2014 року. При цьому суд звертає увагу на те, що копія квитанції від 16.12.2014 (а.с. 104) не свідчить про те, що саме цей лист і саме на адресу позивача - Департаменту архітектури, містобудування та інспектування - був надісланий цього числа, оскільки отримувачем кореспонденції вказаний не Департамент, а Черкаська М Р. Про те, що цей лист не був отриманий позивачем, вказано у його листі на адресу відповідача від 05.06.2015 № 1286-01-14 (а.с. 61).

У листі від 28 січня 2015 року № 13 (а.с. 108), тобто за три дні до закінчення строку завершення робіт, встановленого Рамковою угодою, відповідач вказав, що ним 27.01.2015 прийнято рішення відповідно до п. 6.4.4. Угоди про розірвання Угоди в односторонньому порядку. Однак доказів надіслання цього листа позивачу відповідачем не надано, а як вказано вище, позивач його отримання заперечує.

Отже, доказів розірвання Рамкової угоди відповідачем не подано. До суду з позовом про розірвання Рамкової угоди відповідач не звертався.

Відповідно до статей 193, 202 ГК України та статей 525, 526 ЦК України зобовязання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства; одностороння відмова від зобовязання не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом.

Відповідно до частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

За приписом частини 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Матеріалами справи встановлено і відповідачем не заперечено, що він виконав додаткові роботи, замовлені йому за Рамковою угодою № 178-468 від 30.04.2014, лише частково на суму 3732419,31 грн. та невиконаними станом на момент подання позовної заяви були роботи на суму 2434869,69 грн. (вони не виконані і на момент прийняття рішення суду).

В статті 611 ЦК України вказано, що у разі порушення зобовязання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідно до статті 549 цього кодексу неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

За приписом частини 4 статті 231 ГК України у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором.

Як вказано вище, пунктом 7.2. Рамкової угоди передбачено сплату Підрядником Замовнику пені у разі несвоєчасного виконання робіт за Угодою у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, діючої на момент нарахування штрафних санкцій, від вартості непереданого Підрядником Замовнику збудованого Обєкту за кожний день затримки, а також передбачено, що за прострочення виконання робіт за Угодою понад 30 календарних днів, додатково, Підрядник сплачує Замовнику штраф у розмірі 5 відсотків від вартості непереданого Підрядником Замовнику збудованого Обєкту.

Одночасне застосування пені та штрафу не заборонено чинним законодавством. Верховний суд України в постановах від 09.04.2012 у справі № 20/246-08, від 27.04.2012 у справі № 06/5026/10522011 вказав, що можливість одночасного стягнення пені та штрафу за порушення окремих видів господарських зобов'язань передбачено частиною другою статті 231 ГК України. В інших випадках порушення виконання господарських зобов'язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується із свободою договору, встановленою статтею 627 ЦК України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання за договором, штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статтею 549 ЦК України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 ГК України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

Виходячи з викладеного та враховуючи умову пункту 7.2. Рамкової угоди, приписи чинного законодавства, правові позиції Верховного Суду України у аналогічних правовідносинах, суд приходить до висновку, що позивачем доведено і належними доказами підтверджено факт порушення відповідачем свого зобовязання щодо своєчасного виконання робіт за Угодою, а відповідачем доводи позивача не спростовані та ним не доведено, що неперерахування позивачем авансу стало безпосередньою причиною невиконання відповідачем замовленої йому роботи в установлений Угодою строк.

В частині 4 статті 612 ЦК України, на яку посилається відповідач, вказано, що прострочення боржника не настає, якщо зобов'язання не може бути виконано внаслідок прострочення кредитора. Та за приписом частини 1 статті 613 ЦК України кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він не вчинив дій, що встановлені договором, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов'язку.

Відповідач не довів і належними доказами не підтвердив, що він не міг виконати додаткові роботи у звязку з тим, що аванс йому не було перераховано. Якщо порівняти суму авансу, що підлягав перерахуванню до 08.05.2014 (1 850 186,70 грн.), і суму фактично перераховану позивачем в жовтні 2014 року по Рамковій угоді (3 732 419,31 грн.), то чітко вбачається, що фактично перерахована сума вдвічі більша, ніж сума авансу, на яку міг розраховувати відповідач відповідно до Рамкової угоди, адже за умовами цієї Угоди (п. 4.2.) остаточний розрахунок за фактично виконану роботу передбачався протягом 60 банківських днів з моменту підписання актів виконаних робіт, тобто у разі виконання відповідачем замовленої додаткової роботи в повному обємі в установлений Угодою строк (тобто до 30.01.2015), позивач повинен був здійснити перерахування відповідачу решти суми (4317102,30 грн. - це 70 %) до кінця квітня 2015 року, а у разі затримки бюджетного фінансування - ще пізніше.

Доводи відповідача про значне здорожчання будівельних матеріалів та сировини у даному випадку не мають значення для вирішення спору, оскільки відповідач стверджує, що він не міг виконати додаткові роботи по Рамковій угоді в повному обємі з причини неможливості виконання ним свого обов'язку до вчинення позивачем дій по перерахуванню авансу. Нелогічність та недоведеність цього судом викладено вище, адже відповідач у липні 2014 року фактично отримав коштів вдвічі більше, ніж міг розраховувати, тому мав можливість направити ці кошти (хоча б частково, в сумі рівній плановому авансу) на придбання матеріалів та сировини. Суд звертає увагу відповідача на те, що протягом жовтня 2014 - січня 2015 року відповідач не звертався до позивача з проханнями чи пропозиціями про зміну умов Рамкової угоди відповідно до фінансової ситуації та зміни цін на будівельні матеріали в цей період.

За викладених обставин той факт, що Угода була зареєстрована в органах казначейської служби 16.07.2014, не має значення для даного спору.

Постанови Вищого господарського суду України, на які відповідач посилається у відзиві на позовну заяву, не можуть бути застосовані у даній справі, оскільки у названих постановах розглядалися інші фактичні обставини справ, в яких судами було встановлено перебування факту здійснення належного фінансування будівництва замовником в прямому причинно-наслідковому звязку з діями підрядника щодо недотримання строків виконання будівельних робіт.

Відповідачем же у даній справі наявності такого причинно-наслідкового звязку не доведено, що не дає підстав для застосування статей 612, 613 ЦК України.

Клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій відповідач суду не подавав.

Розрахунки пені та штрафу виконані позивачем вірно. Пунктом 7.2. Угоди чітко передбачено сплату штрафу додатково до пені у разі затримки виконання роботи більше 30 календарних днів.

З огляду на викладене, вимога позивача про стягнення з відповідача 681 630,10 грн пені та 121 743,48 грн штрафу підлягає задоволенню у заявленій сумі.

Відповідно до статті 49 ГПК України з відповідача підлягають відшкодуванню позивачу понесені останнім витрати на сплату судового збору в сумі 12 050 грн.60 коп.

З огляду на викладене, керуючись статтями 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з публічного акціонерного товариства "Черкаський асфальтобетонний завод" (18036, м. Черкаси, вул. Чигиринська, 86, ідентифікаційний код 03327552) на користь Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради (18000, м. Черкаси, вул. Б.Вишневецького, 36, ідентифікаційний код 38715770) - 681 630 грн 10 коп. (шістсот вісімдесят одну тисячу шістсот тридцять гривень 10 копійок) пені, 121 743 грн. 48 коп. (сто двадцять одну тисячу сімсот сорок три гривні 48 копійок) штрафу, 12 050 грн. 60 коп. (дванадцять тисяч п'ятдесят гривень 60 копійок) витрат на сплату судового збору.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного господарського суду через господарський суд Черкаської області протягом десяти днів з дня складення повного рішення.

Повне рішення складено 23.02.2016.

Суддя А.Д. Пащенко