ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

22.02.2016 р. Справа №914/244/16

За позовом: Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, м. Львів

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгова мережа "Барвінок", м. Львів

про стягнення заборгованості за поставлений товар в сумі 598 416,59 грн.

Суддя Коссак С.М.

при секретарі Куць М.Я.

Представники:

Від позивача: ОСОБА_2 - представник за довіреністю від 18.01.2016р.

Від відповідача: не з`явився.

На розгляд господарського суду Львівської області Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 подано позов до товариства з обмеженою відповідальністю "Торгова мережа "Барвінок" про стягнення заборгованості за поставлений товар в сумі 598 416,59 грн.

Ухвалою суду від 28.01.2016р. порушено провадження у справі та призначено судовий розгляд справи на 22.02.2016р.

До позовної заяви Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 долучено заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладання арешту на грошові кошти товариства з обмеженою відповідальністю "Торгова мережа "Барвінок" в межах суми 598 416,59 грн.

З цього приводу суд зазначає наступне:

Судом встановлено таке.

Згідно статті 66 ГПК України господарський суд за заявою сторони, прокурора або зі своєї ініціативи має право вжити заходів до забезпечення позову у разі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення господарського суду.

Позивач просить суд про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти товариства з обмеженою відповідальністю "Торгова мережа "Барвінок" в межах суми 598 416,59 грн.

Згідно постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року №16 «Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову» умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред'явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб'єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.

Відповідно до п.7 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року №16 «Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову» обираючи, який саме захід забезпечення позову слід застосовувати у тій чи іншій справі, господарський суд повинен виходити з такого. Зокрема, арешт може бути лише накладений на індивідуальне визначене майно, і притому лише таке, що відноситься до предмета спору. В такому разі в ухвалі про забезпечення позову мають зазначатися ознаки, які ідентифікують відповідне майно та відрізняють його від іншого (однорідного чи подібного) майна, та за необхідності місцезнаходження майна.

Відповідно до п.8 згаданої постанови у спорах щодо витребування майна в ухвалі про накладення арешту на майно боржника господарський суд повинен чітко охарактеризувати ознаки, за якими той чи інший предмет відрізняється від подібних. Не можна, наприклад, накладати арешт на автомобіль, не зазначивши його видових ознак, державного реєстраційного номера, номера двигуна та ін., що відрізняло б саме цей автомобіль від будь-якого автомобіля взагалі.

Позивач просить суд про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти товариства з обмеженою відповідальністю "Торгова мережа "Барвінок" в межах суми 598 416,59 грн.

Поряд з тим позивач не зазначає ознаки, які ідентифікують відповідне майно та відрізняють його від іншого (однорідного чи подібного) майна.

Також заявник не навів докази вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо). Позивач посилається в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 33 ГПК, обов'язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Доказів, в обґрунтування правової позиції для забезпечення позову, позивачем не надано.

Питання про забезпечення позову може вирішуватися господарським судом як без проведення окремого судового засідання, так і в засіданні з викликом представників сторін, інших учасників судового процесу із заслуховуванням їх думки. За наслідками розгляду виноситься ухвала.

За таких обставин, суд доходить висновку про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, надав усно пояснення по суті спору, через канцелярію суду подав заяву про долучення документів до матеріалів справи (вх. 7081/16 від 22.02.2016р.).

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Враховуючи неявку представника відповідача, з метою надання відповідачу можливості скористатися правом на захист, необхідністю подання додаткових доказів, суд дійшов висновку відкладення розгляду справи.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами ст. ст. 22, 33, 34, 66, 77, 86 Господарського процесуального кодексу України, - суд

УХВАЛИВ:

1.Розгляд справи відкласти на: 09.03.16 р. о 10:25год.

2.У задоволені заяви Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову відмовити.

3.Судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Львівської області за адресою: 79014, м. Львів, вул. Личаківська, 128, каб. 205, 2-й поверх.

4.Зобов'язати представників сторін: з'явитись в судове засідання чи забезпечити явку уповноваженого представника; виконати вимоги ухвал суду.

Позивачу:

- надати письмове підтвердження того, що у провадженні господарських судів України або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав та немає рішення цих органів з такого спору;

- надати суду доказ часткової або повної оплати сплати заборгованості по договору, що є предметом даної справи;

- всі докази в обґрунтування правової позиції по суті спору;

- з'явитись в судове засідання чи забезпечити явку уповноваженого представника.

Відповідачу:

- надати письмове підтвердження того, що у провадженні господарських судів України або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав та немає рішення цих органів з такого спору;

- надати суду документально - обґрунтований письмовий відзив на позовну заяву, копію якого направити позивачу, докази направлення подати суду;

- надати суду детальний та обґрунтований контррозрахунок спірної суми, в якому вказати точну суму, контррозрахунок та всі документи на його підтвердження;

- звірити взаєморозрахунки з позивачем по заборгованості, що є предметом даного спору, конкретизований та документально підтверджений оригінал акту звірки взаєморозрахунків , підписаний сторонами надати суду;

- надати суду докази часткової або повної оплати заборгованості перед позивачем, стягнення якої є предметом позову;

- надати суду всі докази в обґрунтування правової позиції по суті спору;

- з'явитись в судове засідання чи забезпечити явку уповноваженого представника.

Суддя Коссак С.М.