РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.01.2016№910/30100/15

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні

справу № 910/30100/15

за позовом комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м.Києва», м. Київ,

до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м. Київ,

про стягнення 69 269,62 грн., розірвання договору від 27.07.2015 №285/2015 та виселення,

за участю представників:

позивача - Євдокименка В.М. (довіреність від 14.07.2015 №б/н);

відповідача - не з'явився.

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м.Києва» (далі - Підприємство) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про:

- стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1) 69 269,62 грн. заборгованості з оплати оренди нежитлового приміщення за договором від 27.07.2015 №285/2015 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду (далі - Договір);

- розірвання Договору;

- зобов'язання ФОП ОСОБА_1 звільнити приміщення загальною площею 191,00 м.кв. за адресою: АДРЕСА_2, та передати Підприємству.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 27.11.2015 порушено провадження у справі.

Представник позивача у судовому засіданні 25.01.2016 надав пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, вимоги ухвал суду не виконав, відзиву на позов не подав.

Ухвали господарського суду міста Києва було надіслано відповідачу на адресу (04205, АДРЕСА_1), зазначену у позовній заяві, що також підтверджується відміткою канцелярії на звороті таких ухвал та рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.

У підпункті 3.9.2 пункту 3.9 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» зазначено, що, розпочинаючи судовий розгляд, суддя має встановити, чи повідомлені про час і місце цього розгляду особи, які беруть участь у справі, але не з'явилися у засідання. Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце її розгляду судом, якщо ухвалу про порушення провадження у справі надіслано за поштовою адресою, зазначеною у позовній заяві. У випадку нез'явлення в засідання представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Враховуючи наведене та з метою запобігання безпідставному затягуванню розгляду справи, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в судовому засіданні 25.01.2016 без участі представника відповідача за наявними в ній матеріалами.

Оцінивши наявні в матеріалах справи докази, які мають значення для розгляду справи по суті, проаналізувавши встановлені фактичні обставини справи в їх сукупності, заслухавши пояснення представника позивача, господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

27.07.2015 Дарницькою районною в місті Києві державною адміністрацією (далі - Адміністрація, орендодавець), ФОП ОСОБА_1 (орендар) та Підприємством (підприємство-балансоутримувач) укладено Договір, за умовами якого:

орендодавець на виконання підпункту 1.2.2 пункту 1.2 протоколу засідання Постійної комісії Київської міської ради з питань власності від 23.12.2014 №21 та розпорядження Адміністрації від 27.07.2015 №454 передає, а орендар приймає в оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення), що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, для використання під розміщення кафе, що не здійснює продаж товарів підакцизної групи (пункт 1.1 Договору);

орендар вступає у строкове платне користування об'єктом у термін, вказаний у Договорі, але не раніше дати підписання сторонами Договору та акта приймання-передачі об'єкта (у разі оренди нерухомого майна на строк не менше ніж три роки - не раніше дати державної реєстрації Договору) (пункт 2.4 Договору);

передача об'єкта в оренду не тягне за собою виникнення в орендаря права власності на цей об'єкт; власником об'єкта залишається територіальна громада міста Києва, а орендар користується ним протягом строку оренди (пункт 2.5 Договору);

орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, затвердженої рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 №415/1280, і становить без ПДВ 74,99 грн. за 1 кв.м. орендованої площі, що в цілому складає за базовий місяць оренди 14 332,75 грн. (пункт 3.1 Договору);

орендна плата за кожен місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць; оперативна інформація про індекси інфляції, розраховані Державною службою статистики України, розміщується на веб-сайті Фонду державного майна України (пункт 3.2 Договору);

орендна плата сплачується орендарем на рахунок балансоутримувача - Підприємства, починаючи з дати підписання акта приймання-передачі (пункт 3.6 Договору);

орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря щомісячно не пізніше 15 числа поточного місяця (пункт 3.7 Договору);

орендар зобов'язаний прийняти за актом приймання-передачі об'єкт (підпункт 4.2.1 пункту 4.2 Договору);

орендар зобов'язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату та інші платежі (підпункт 4.2.4 пункту 4.2 Договору);

підприємство-балансоутримувач зобов'язане здійснювати контроль за виконанням орендарем умов Договору і в разі виникнення заборгованості з орендної плати або інших платежів вжити заходів щодо погашення заборгованості, в тому числі проводити відповідну претензійно-позовну роботу (підпункт 4.3.2 пункту 4.3 Договору);

орендодавець має право відмовитися від договору та вжити необхідних заходів для примусового виселення орендаря у разі несплати ним орендної плати протягом 3 місяців підряд з дня закінчення строку платежу (підпункт 5.1.3 пункту 5.1 Договору);

підприємство-балансоутримувач має право стягнути з орендаря заборгованість з орендної плати та інші збитки, заподіяні ним невиконанням своїх зобов'язань за Договором, шляхом звернення стягнення на його кошти та майно в порядку, визначеному законодавством України (підпункт 5.2.2 пункту 5.2 Договору);

за несвоєчасну та не в повному обсязі сплату орендної плати та інших платежів орендар сплачує на користь підприємства-балансоутримувача пеню в розмірі 0,5% від розміру несплачених орендних та інших платежів за кожний день прострочення, але не більше розміру, встановленого законодавством України (пункт 6.2 Договору);

при невиконанні або порушенні однією із сторін умов Договору та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України, Договір може бути розірваний достроково на вимогу однієї із сторін за рішенням суду (пункт 6.7 Договору);

у разі закінчення/припинення дії Договору або його розірвання орендар зобов'язаний за актом приймання-передачі повернути об'єкт підприємству-балансоутримувачу у стані не гіршому, ніж в якому перебував об'єкт на момент передачі його в оренду, з урахуванням усіх здійснених орендарем поліпшень, які неможливо відокремити від об'єкта без заподіяння йому шкоди, з урахуванням зносу за період строку дії Договору (пункт 7.5 Договору);

Договір є укладеним з моменту підписання його сторонами і діє з 27.07.2015 до 25.07.2018 (пункт 9.1 Договору);

одностороння відмова від Договору не допускається, крім випадку, передбаченого підпунктом 5.1.3 пункту 5.1 Договору (пункт 9.2 Договору);

на вимогу однієї із сторін Договір може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов'язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України (пункт 9.6 Договору).

Частиною першою статті 759 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Судом встановлено, що позивач передав, а відповідач прийняв у тимчасове платне користування нежитлове приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2, що підтверджується актом приймання-передачі об'єкта оренди від 27.07.2015, який підписано повноважними представниками зі сторони позивача та Адміністрації, а ФОП ОСОБА_1 особисто, і скріплено печатками.

У частині першій статті 762 ЦК України зазначено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Частинами першою та четвертою статті 286 Господарського кодексу України (далі - ГК України) визначено, що орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За приписами статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно з частинами першою, другою та третьою статті 19 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» (далі - Закон) орендар за користування об'єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності.

Методика розрахунку орендної плати та пропорції її розподілу між відповідним бюджетом, орендодавцем і балансоутримувачем визначаються для об'єктів, що перебувають у державній власності, Кабінетом Міністрів України. Методика розрахунку орендної плати та пропорції її розподілу між відповідним бюджетом, орендодавцем і балансоутримувачем визначаються органами, уповноваженими Верховною Радою Автономної Республіки Крим (для об'єктів, що належать Автономній Республіці Крим), та органами місцевого самоврядування (для об'єктів, що перебувають у комунальній власності) на тих самих методологічних засадах, як і для об'єктів, що перебувають у державній власності.

Орендна плата, встановлена за відповідною методикою, застосовується як стартова під час визначення орендаря на конкурсних засадах.

Строки внесення орендної плати визначаються у договорі.

Позивачем було належним чином виконано умови Договору та відповідно до акта приймання-передачі приміщення від 27.07.2015 Підприємством здано, а ФОП ОСОБА_1 прийнято у тимчасове платне користування.

Проте на порушення умов Договору відповідач не виконав свого зобов'язання зі сплати орендної плати за приміщення, передане йому в користування за Договором. У зв'язку з цим у ФОП ОСОБА_1 наявна заборгованість з орендної плати перед Підприємством у сумі 66 376,87 грн. за вересень, жовтень та листопад 2015 року. Доказів на підтвердження погашення вказаної заборгованості відповідачем суду не подано.

Отже, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості з орендної плати підлягають задоволенню.

Крім основної суми заборгованості, позивач просить стягнути з відповідача 183,11 грн. 3% річних та 2 709,64 грн. пені.

За приписами статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних в порядку статті 625 ЦК України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Позивач визначив такі періоди нарахування 3% річних:

з 21.09.2015 по 20.10.2015 (сума заборгованості з орендної плати 21 876,79 грн.) 53,94 грн. 3% річних;

з 21.10.2015 по 20.11.2015 (сума заборгованості з орендної плати 44 272,40 грн.) 112,80 грн. 3% річних;

з 21.11.2015 по 23.11.2015 (сума заборгованості з орендної плати 66 376,87 грн.) 16,37 грн.

За умовами Договору орендар повинен сплачувати орендну плату до 15 числа поточного місяця, тобто прострочення сплати орендної плати починається з 16 числа поточного місяця. Отже, відповідач мав оплатити орендну плату за вересень місяць 2015 року до 15.09.2015, за жовтень 2015 року - до 15.10.2015, а за листопад 2015 року - до 15.11.2015.

У зв'язку з викладеним 3% річних та пеня мають бути нараховані за вересень 2015 року з 16.09.2015, за жовтень 2015 року з 16.10.2015, а за листопад 2015 року - з 16.11.2015.

Разом з тим, враховуючи, що суд не може виходити за межі позовних вимог, то періодами нарахування 3% річних та пені є з 21.09.2015 по 20.10.2015, з 21.10.2015 по 20.11.2015 та з 21.11.2015 по 23.11.2015, оскільки вони визначені позивачем і включаються в періоди, визначені судом.

Судом перевірено розрахунок 3% річних та встановлено, що такий розрахунок правильний, тому стягненню з відповідача підлягає 183,11 грн. 3% річних.

Що ж до стягнення пені, то господарський суд міста Києва вважає за необхідне зазначити таке.

У частині першій статті 546 ЦК України зазначено, що виконання зобов'язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Разом з тим, згідно з частиною другою статті 343 ГК України і статтею 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань» платник грошових коштів сплачує на користь одержувача цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін, але не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Позивач просить стягнути з відповідача 2 709,64 грн. пені за такі періоди:

з 21.09.2015 по 24.09.2015 (сума заборгованості з орендної плати 21 876,79 грн.) 129,46 грн. пені; з 25.09.2015 по 20.10.2015 (сума заборгованості з орендної плати 21 876,79 грн.) 685,67 грн. пені; з 21.10.2015 по 29.10.2015 (сума заборгованості з орендної плати 44 272,40 грн.) 480,33 грн. пені; з 30.10.2015 по 20.11.2015 (сума заборгованості з орендної плати 44 272,40 грн.) 1 174,13 грн.; з 21.11.2015 по 23.11.2015 (сума заборгованості з орендної плати 66 376,87 грн.) 240,05 грн. пені.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок пені та періоди її нарахування, суд дійшов висновку про те, що він правильний, у зв'язку з чим стягненню з відповідача підлягає 2 709,64 грн. пені.

У позовній заяві позивач посилається на те, що відповідачем допущено заборгованість зі сплати орендної плати за вересень, жовтень та листопад 2015 року у сумі 66 376,87 грн., яка триває більш ніж три місяці, у зв'язку з чим позивач просить розірвати Договір.

Слід також зазначити, що 10.09.2015 позивач звернувся до господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з ФОП ОСОБА_1 заборгованості зі сплати орендної плати за Договором за період з березня по вересень місяці 2015 року, та нарахованих пені і 3% річних. 23.11.2015 господарським судом міста Києва у справі №910/24257/15 позовні вимоги Підприємства задоволено, проте вказане рішення на даний час оскаржується в апеляційній інстанції.

Згідно із частиною третьою статті 291 ГК України договір оренди може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний з підстав, передбачених ЦК України для розірвання договору найму, в порядку, встановленому статтею 188 цього Кодексу.

Статтею 782 ЦК України визначено, що наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за користування річчю протягом трьох місяців підряд.

У разі відмови наймодавця від договору найму договір є розірваним з моменту одержання наймачем повідомлення наймодавця про відмову від договору.

При цьому повинні враховуватися приписи частини другої статті 651 ЦК України, що регулюють розірвання договору.

Відповідно до частини другої статті 651 ЦК України договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у випадку істотного порушення договору іншою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Так, Договором передбачено, що його може бути розірвано достроково на вимогу однієї із сторін за рішенням суду при невиконанні однією із сторін його умов.

Таким чином, враховуючи істотне порушення відповідачем умов Договору (тривала несплата орендної плати), дія якого не завершена, господарський суд міста Києва дійшов висновку про те, що Договір підлягає розірванню, а тому позовні вимоги в цій частині вважаються обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Разом з тим, умовами Договору, зокрема, пунктом 7.5 встановлено, що у разі закінчення/припинення дії Договору або при його розірванні орендар зобов'язаний за актом приймання-передачі повернути об'єкт підприємству-балансоутримувачу.

Частиною першою статті 785 ЦК України встановлено, що у разі припинення договору найму наймач зобов'язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Відповідно до частини першою статті 27 Закону у разі розірвання договору оренди, закінчення строку його дії та відмови від його продовження або банкрутства орендаря він зобов'язаний повернути орендодавцеві об'єкт оренди на умовах, зазначених у договорі оренди.

Отже наявність обов'язку відповідача звільнити об'єкт оренди та передати його за актом приймання-передачі Підприємству судом встановлено.

У зв'язку із розірванням Договору відповідач втрачає статус орендаря і, враховуючи, що належних доказів на підтвердження права користування орендованим приміщенням відповідач не надав, то вимога позивача про виселення відповідача з об'єкту оренди та повернення його за актом приймання-передачі є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

За приписами статті 49 ГПК України судові витрати зі справи слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 43, 49, 82 - 85 ГПК України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (04205, АДРЕСА_1; індивідуальний ідентифікаційний номер НОМЕР_1) з будь-якого рахунку, виявленого державним виконавцем під час виконання даного рішення суду, на користь комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м.Києва» (02091, м. Київ, Харківське шосе, 148-а; ідентифікаційний код 39604270): 66 376 (шістдесят шість тисяч триста сімдесят шість) грн. 87 коп. заборгованості; 183 (сто вісімдесят три) грн. 11 коп. 3% річних; 2 709 (дві тисячі сімсот дев'ять) грн. 64 коп. пені та 3 654 (три тисячі шістсот п'ятдесят чотири) грн. судового збору.

3. Розірвати укладений фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (04205, АДРЕСА_1; індивідуальний ідентифікаційний номер НОМЕР_1), комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м.Києва» (02091, м. Київ, Харківське шосе, 148-а; ідентифікаційний код 39604270) та Дарницькою районною в місті Києва державною адміністрацією (02068, м. Київ, вул. О. Кошиця, 11) договір від 27.07.2015 №285/2015 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду.

4. Зобов'язати фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 (04205, АДРЕСА_1; індивідуальний ідентифікаційний номер НОМЕР_1) звільнити приміщення загальною площею 191 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, та передати його за актом приймання-передачі комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м.Києва».

Після набрання рішенням законної сили видати відповідний наказ.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 01.02.2016.

Суддя О. Марченко