УХВАЛА

13.01.2016Справа № 910/28663/15

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Нечай О.Н., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/28663/15

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Реконструкція", м. Київ,

до комунального підприємства "Фармація", м. Київ,

про стягнення 44 269,22 грн.,

за участю представників:

позивача - Перелигіна О.А. (довіреність від 25.05.2015 № 36);

відповідача - Сопрунець О.М. (довіреність від 04.12.2014 № 473),

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/28663/15 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Реконструкція" до комунального підприємства "Фармація" про стягнення: 33 986,03 грн. заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води; 2 636,52 грн. пені; 7 020,53 грн. втрат від інфляції; 626,14 грн. 3% річних, а всього 44 269,22 грн.

13.01.2016 позивач подав суду письмові пояснення та заяву про зменшення розміру позовних вимог, яка прийнята судом до розгляду; відповідач подав додаткові письмові пояснення.

У судовому засіданні 13.01.2016 представники сторін надали пояснення по справі. Позивач зазначив, що облік ГВП здійснює розрахунковим методом,а відповідач зазначив, що попереднім виконавцем облік ГВП здійснювався за лічильником прийнятим на комерційний облік і споживачем оплата здійснюється згідно до умов договору також за лічильником.

Згідно з частиною першою статті 77 Господарського кодексу України (далі - ГПК України) господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є нез'явлення в судове засідання представників сторін, інших учасників судового процесу; неподання витребуваних доказів.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, суд дійшов висновку, про необхідність відкладення розгляду справи для надання сторонам часу виконати вимоги ухвал суду та виконати приписи статей 32-36 ГПК України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 77, 86 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відкласти розгляд справи на 27.01.16 о 15:25 год.; судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-Б, зал судових засідань №6 (корпус Б).

2. Зобов'язати:

2. Зобов'язати:

2.1. Учасників процесу:

- направити у судове засідання своїх повноважних представників, повноваження яких повинні бути оформлені відповідно до приписів статті 28 ГПК України; документи на підтвердження повноважень таких представників подати суду;

- провести звірку взаєморозрахунків, ініціативу якої покласти на позивача; належним чином оформлений акт звірки подати суду;

2.2. Позивача: надати оригінали документів, копії яких додані до позовної заяви;

2.3. Відповідача: надати контррозрахунок.; докази прийняття на комерційний облік лічильника ГВП; докази передачі (або повідомлення про врахування показників) лічильника ГВП для обілку споживання постачальнику (-ом).

3. Звернути увагу учасників процесу на необхідність дотримання ними вимог статей 22, 33, 34 та частини четвертої статті 74 ГПК України та на встановлений статтею 69 ГПК України строк вирішення спору.

4. Попередити учасників процесу, що при ухиленні від вчинення дій, покладених судом на сторони, до останніх можуть бути застосовані санкції, передбачені пунктом 5 статті 83 ГПК України.

Відповідно до частини другої статті 45 ГПК України невиконання вимог ухвал господарських судів тягне відповідальність, встановлену цим Кодексом та іншими законами України.

Суддя І.Д.Курдельчук