ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

14 січня 2016 року № 912/101/16

Суддя господарського суду Кіровоградської області Наливайко Є.М., розглянувши матеріали

за позовом Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Український державний фонд підтримки фермерських господарств від імені якого діє Кіровоградське відділення

до Фермерського господарства "ОСОБА_1О."

про стягнення 20 000 грн,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Кіровоградської місцевої прокуратури звернувся до господарського суду із позовом в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Український державний фонд підтримки фермерських господарств від імені якого діє Кіровоградське відділення до Фермерського господарства "ОСОБА_1О." про стягнення 20 000 грн.

Відповідно до вимог пункту 3 статті 57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Порядок і розмір сплати судового збору, який зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, встановлений Законом України "Про судовий збір".

Так, згідно частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальної заробітної плати.

Поряд з тим, доказів сплати судового збору Керівником Кіровоградської місцевої прокуратури не надано.

З 01.09.2015 набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 N 484-VIII, згідно з яким органи прокуратури виключено з платників, що звільняються від сплати судового збору.

Натомість, Керівником Кіровоградської місцевої прокуратури у позовній заяві подано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання даної позовної заяви до прийняття рішення у справі.

Обґрунтовуючи своє клопотання Керівник Кіровоградської місцевої прокуратури зазначає таке. Статтею 89 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що фінансування органів прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України. На даний час кошторис прокуратури Кіровоградської області на 2016 рік не затверджено, у зв'язку з чим видатки на оплату судового збору не передбачено і відповідне фінансування не здійснюється. Будь-які інші бюджетні кошти не можуть бути витрачені на оплату судового збору. Аналогічно не передбачено видатків на оплату прокурорами судового збору й Законом України "Про Державний бюджет України на 2016 рік". Як доказ на підтвердження викладеного додано довідку № 18-3вих.-16 від 05.01.2016 за підписом головного бухгалтера прокуратури Кіровоградської області, у якому повідомляється, що станом на 05.01.2016 кошторис прокуратури Кіровоградської області на 2016 рік не затверджено, в зв'язку з чим кошти на виплату судового збору (КЕКВ 28000 "Інші поточні видатки") відсутні.

При розгляді такого клопотання господарський суд враховує такі положення чинного законодавства.

Пунктом 11 статті 5 Закону України "Про судовий збір" до 01.09.2015 було передбачено, що органи прокуратури при здійсненні своїх повноважень звільняються від сплати судового збору.

01.09.2015 набули чинності зміни до Закону України "Про судовий збір", які внесені Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 № 484-VIII, відповідно до якого Органи прокуратури виключені з переліку осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору.

Пунктом 2 Прикінцевих положень зазначеного Закону зобов'язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до статті 90 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII фінансування прокуратури здійснюється згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими Генеральним прокурором України, у межах річної суми видатків, передбачених Державним бюджетом України на поточний бюджетний період.

Отже Кабінет Міністрів України мав таке фінансування забезпечити.

У той же час у пояснювальній записці до проекту, що прийнятий як Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 № 484-VIII, зазначено таке. Внаслідок численних змін до Закону України "Про судовий збір" коло осіб, звільнених від сплати судового збору, наразі є необґрунтовано широким, в той час як розгляд будь-якої справи судом потребує витрат, незалежно від сплати судового збору. Відповідно, звільнення особи від сплати судового збору зрештою призводить до додаткового навантаження на державний бюджет. Метою законопроекту є запровадження єдиного підходу до визначення ставок судового збору, встановлення обґрунтованих, та відповідно справедливих ставок судового збору, враховуючи соціально-економічну ситуацію в державі, зменшення числа осіб, звільнених від сплати судового збору, а також подвоєння надходжень до Державного бюджету України від його сплати, що значно підвищить рівень гарантованої Конституцією України доступності правосуддя шляхом кращого забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади, матеріально-технічного забезпечення судів, та відповідно їх фінансової незалежності.

Згідно з приписами статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 3.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" роз'яснено, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Не можна визнати обґрунтованою підставу для відстрочення сплати судового збору Органом прокуратури відсутність затвердженого кошторису на 2016 рік, яка підтверджена довідкою №18-3вих.-16 від 05.01.2016, враховуючи такі положення чинного законодавства.

З огляду на приписи Порядку складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою КМУ від 28.02.2002 № 228 (надалі - Порядок) затвердження кошторисів бюджетними установами (розпорядниками) здійснюється після затвердження розпису державного бюджету і доведення Казначейством до головних розпорядників витягів з його складових частин.

У разі коли бюджетний розпис на наступний рік не затверджено в установлений законодавством термін, в обов'язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси, які затверджуються їх керівниками (пункт 45 Порядку).

Поряд з цим із змісту пункту 44 Порядку слідує, що здійснення видатків бюджету без затверджених у встановленому порядку кошторисів можливе впродовж 30 календарних днів після затвердження розписів відповідних бюджетів. Підставою для здійснення видатків бюджету у таких випадках є проекти зазначених кошторисів, засвідчені підписами керівника установи та керівника її фінансового підрозділу або бухгалтерської служби.

Враховуючи викладене, господарський суд вважає, що надана Керівником місцевої прокуратури довідка про відсутність затвердженого на 2016 рік кошторису не є належним та обґрунтованим доказом неможливості взяття бюджетних зобов'язань по сплаті судового збору.

Обґрунтування, пов'язаних з відстроченням сплати судового збору, обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні такої оплати у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на особу, яка звертається з таким клопотанням, виходячи з вимог статей 32, 33 Господарського процесуального кодексу України.

Зважаючи на те, що Керівник прокуратури при поданні позовної заяви не надав документальне підтвердження незабезпечення Кабінетом Міністрів України відповідного фінансування Кіровоградської місцевої прокуратури та не підтвердив жодними доказами, що на відкритих в органі Казначейства рахунках відсутні необхідні кошти для сплати судового збору та виконання прокурором своїх функцій з представництва інтересів держави в суді, а також беручи до уваги те, що у частині 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачена можливість відстрочення судом сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, проте прокурор не довів, що прокуратурою (розпорядником бюджетних коштів) було надано органу Казначейства України доручення на здійснення відповідного платежу, оформлене відповідно до вимог законодавства, тобто, заявник не підтвердив, що до ухвалення судового рішення у справі він взагалі має намір та можливість сплачувати судовий збір за подання даного позову, господарський суд доходить до висновку, що підстави для відстрочення сплати судового збору за клопотанням Керівника місцевої прокуратури в цьому випадку відсутні.

Неподання доказів сплати судового збору є підставою для повернення позовної заяви без розгляду відповідно до пункту 4 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення (частина 3 статті 63 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись пунктом 4 частини 1 статті 63, статтею 86 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Український державний фонд підтримки фермерських господарств від імені якого діє Кіровоградське відділення до Фермерського госпоадрства "ОСОБА_1О." та додані до неї документи повернути без розгляду.

Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено протягом п'яти днів з дня її винесення до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через господарський суд Кіровоградської області.

Копії ухвали направити Керівнику Кіровоградської місцевої прокуратури (25006, м.Кіровоград, вул. Медведєва, 11), Українському державному фонду підтримки фермерських господарств (01601, м. Київ, вул. Бориса Грінченка, 1), Кіровоградському відділенню Українського державного фонду підтримки фермерських господарств (25006, м. Кіровоград, вул. Тімірязєва, 84), Фермерському господарству "ОСОБА_1О." (27641, Кіровоградська обл., Кіровоградський р-н, с. Нова Павлівка, вул. Польова, 62).

Суддя Є. М. Наливайко