УХВАЛА

14.01.2016№ 910/28756/15

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/28756/15

за позовом публічного акціонерного товариства «Мегабанк», м. Харків,

до приватного підприємства «Україна молода», м. Київ,

про визнання інформації недостовірною та такою, що принижує честь, гідність і ділову репутацію, та зобов'язання її спростувати,

за участю представників:

позивача - Виговської А.В. (довіреність від 21.12.2015 №13-890/15д);

Дребот І.А. (довіреність від 22.12.2015 №13-941/15д);

відповідача - не з'явився,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Мегабанк» (далі - ПАТ «Мегабанк») звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про:

- визнання недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ПАТ «Мегабанк» інформацію, розміщену на інтернет сайті приватного підприємства «Україна молода» (далі - Підприємство) http://umoloda.kiev.ua у випуску щоденної інформаційно-політичної газети «Україна молода» за ІНФОРМАЦІЯ_1 НОМЕР_1 у статті «ІНФОРМАЦІЯ_2» під заголовком «ІНФОРМАЦІЯ_3», а саме: «Заперечуючи свою пряму причетність до «Мегабанку», ОСОБА_3, очевидно, був упевнений, що деякі документи ніколи не побачать світла. Інакше як пояснити в контексті таких заперечень наступне. В листі до Нацбанку зазначено, що, перебуваючи з 2007 року на посаді генерального директора ВАТ «Турбоатом», він до 2014 року одночасно був головою спостережної ради «Мегабанку» (і тільки у 2014 році його було змінено на ОСОБА_4). І саме у такій якості він підписував письмове запевнення щодо забезпечення за кредитом для збереження ліквідності банку, взятого навесні 2014 року в Національного банку України. А сума-то, між іншим, не мала: понад 300 млн. грн., з яких на кінець 2014 року не було повернуто й половини. Борг «Мегабанку» перед НБУ становить близько 177 млн. грн. (більш детальна інформація міститься у звіті незалежних аудиторів за міжнародними стандартами фінансової звітності за 2014 рік, викладеному на офіційному сайті «Мегабанку»).

Але і це ще не все! Торік «Мегабанк» взяв іще один кредит - у державному банку «Укрексімбанк». На суму 250 млн. грн. Таким чином, субординований борг ПАТ «Мегабанк» за минулий рік зріс із 213 до 496 млн. грн. Сума зобов'язань зросла з 4,7 до 6,2 млрд. грн. - а статутний капітал становить... нещасних (на тлі мільярдів) 668 млн. грн. Іншими словами, нині відбувається суттєве погіршення фінансового стану цієї фінансової установи. Про що слідчі Генеральної прокуратури і повідомили голову НБУ ОСОБА_5 окремим листом. Отже, оскільки банк винен кредиторам значно більше, ніж є на його рахунках, - надзвичайно високими є ризики втрати грошових коштів. У нашому випадку - грошових коштів «Турбоатому». Тобто, підприємства, 75% акцій якого належить державі і яке через активну роботу директора ОСОБА_3 і так втратило величезну суму грошей.

Питання хто, для чого і на якій підставі надав рефінанс сумнівному «Мегабанку», який є, по суті, кишеньково-приватним гаманцем керівника одного державного заводу, наразі залишається відкритим. «Рефінансування застосовують у випадку розриву ліквідності, - пояснює представник НБУ ОСОБА_6. - Наприклад, клієнт забирає кошти раніше терміну, при цьому у банку можуть бути хороші фінансові показники». Іншими словами, регулятор дає комерційному банку гроші лише для однієї мети - розрахуватися перед клієнтом. І видають їх лише фінустановам із хорошими активами і під надійне забезпечення. Чи потрапляє «Мегабанк» під ці критерії, мають сказати в НБУ.

Нині ж Генеральна прокуратура намагається зробити все можливе, аби держава не втратила ще більше. Нацбанк просять здійснити негайну позапланову інспекційну перевірку «Мегабанку». А у випадку, якщо контролери з НБУ оцінять стан цього банку як критичний, то Генпрокуратура просить забезпечити можливість повернути «Турбоатому» державні гроші.

Яким буде висновок ревізорів із НБУ і чи вдасться прокурорам зберегти державні гроші, які знову потрапили у зону турбулентності над заводом «Турбоатом», ми зможемо довідатися вже найближчим часом. Але вже зараз можна віддати належне авторам ідеї з «Мегабанком»: стильно і надзвичайно сучасно! Банкрутство чергової фінустанови у сучасній Україні, де банки лускаються іноді і по кілька штук за тиждень, не приверне жодної суспільної уваги. Проте сотні мільйонів державних коштів таким нехитрим чином будуть уміло розподілені поміж приватними кишенями. А для створення димової завіси над своїми маніпуляціями, топ-менеджмент «Турбоатому» може знову подати на когось до суду! А оскільки наші суди ксерокопії документів не сприймають як докази, тому дифамаційну справу проти ЗМІ завжди є надія виграти.».

- зобов'язання Підприємства не пізніше п'ятнадцяти днів з моменту набрання рішенням суду законної сили спростувати розміщену недостовірну інформацію у відношенні ПАТ «Мегабанк» на інтернет сайті http://umoloda.kiev.ua у випуску щоденної інформаційно-політичної газети «Україна молода» за ІНФОРМАЦІЯ_1 НОМЕР_1 у статті «ІНФОРМАЦІЯ_2» під заголовком «ІНФОРМАЦІЯ_3» у той же самий спосіб, у який вона була розповсюджена, а саме шляхом розміщення на інтернет сайті Приватного підприємства «Україна молода» http://umoloda.kiev.ua у випуску щоденної інформаційно-політичної газети «Україна молода» в тій же рубриці та тим самим шрифтом спростування під назвою «Спростування розміщеної недостовірної інформації у відношенні ПАТ «Мегабанк» наступного змісту:

« ІНФОРМАЦІЯ_1 р. на інтернет сайті http://umoloda.kiev.ua у випуску щоденної інформаційно-політичної газети «Україна молода» НОМЕР_1 за ІНФОРМАЦІЯ_1 р. була розміщена стаття під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2», в якій під заголовком «ІНФОРМАЦІЯ_3» була зазначена недостовірна інформація, що стосується ПАТ «МЕГАБАНК», наступного змісту:

«...В листі до Нацбанку зазначено, що, перебуваючи з 2007 року на посаді генерального директора ВАТ «Турбоатом», він до 2014 року одночасно був головою спостережної ради «Мегабанку» (і тільки у 2014 році його було змінено на ОСОБА_4). І саме у такій якості він підписував письмове запевнення щодо забезпечення за кредитом для збереження ліквідності банку,….. А сума-то, між іншим, не мала: понад 300 млн. грн., з яких на кінець 2014 року не було повернуто й половини. Борг «Мегабанку» перед НБУ становить близько 177 млн. грн.

... Таким чином, субординований борг ПАТ «Мегабанк» за минулий рік зріс із 213 до 496 млн. грн. Сума зобов'язань зросла з 4,7 до 6,2 млрд. грн. - а статутний капітал становить... нещасних (на тлі мільярдів) 668 млн. грн.

... Іншими словами, нині відбувається суттєве погіршення фінансового стану цієї фінансової установи. .... Отже, оскільки банк винен кредиторам значно більше, ніж є на його рахунках, - надзвичайно високими є ризики втрати грошових коштів.

Питання хто, для чого і на якій підставі надав рефінанс сумнівному «Мегабанку», який є, по суті, кишеньково-приватним гаманцем керівника одного державного заводу, наразі залишається відкритим. …. Чи потрапляє «Мегабанк» під ці критерії, мають сказати в НБУ.

... Але вже зараз можна віддати належне авторам ідеї з «Мегабанком»: стильно і надзвичайно сучасно! Банкрутство чергової фінустанови у сучасній Україні, де банки лускаються іноді і по кілька штук за тиждень, не приверне жодної суспільної уваги. Проте сотні мільйонів державних коштів таким нехитрим чином будуть уміло розподілені поміж приватними кишенями.»

Ухвалою господарського суду міста Києва від 11.11.2015 порушено провадження у справі.

Позивач 10.12.2015 подав суду документи, підготовлені на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження у справі, а 14.12.2015 подав суду письмові пояснення, у яких зазначив, що кожен епізод недостовірної інформації, розповсюдженої відповідачем, спростовується беззаперечними доказами, зокрема, доданими позивачем до письмових пояснень документами; стаття відповідача, яка містить недостовірну інформація, також не є оціночним судженням, оскільки викладена у формі конкретних фактів і є фактичним твердженням.

Відповідач 14.12.2015 подав суду клопотання про припинення провадження у справі, мотивоване тим, що в даному випадку особами, що поширили недостовірну інформацію, є Підприємство та автор спірної статті - ОСОБА_7, зазначений як у паперовому випуску газети, так і на сайті, де розміщена спірна стаття; відповідачем до даної справи має бути залучено фізичну особу - автора статті, яка перешкоджає розглядові справи господарським судом, оскільки справи за участю фізичних осіб підвідомчі судам загальної юрисдикції.

Позивач 14.12.2015 подав суду письмові заперечення на припинення провадження у справі, у яких вказав, що: спір по даній справі підвідомчий господарському суду; даний позов подано позивачем самостійно до відповідача, який має статус юридичної особи; предметом спору по даній справі є захист честі, гідності та ділової репутації юридичної особи; враховуючи надання позивачем доказів на підтвердження поширення відповідачем недостовірної інформації щодо позивача, то у господарського суду відсутні підстави, які б перешкоджали або унеможливлювали встановлення обставин справи, що мають значення для вирішення спору.

У судовому засіданні від 14.12.2015 оголошено перерву до 14.01.2016; зобов'язано відповідача розкрити псевдонім автора спірної статті ОСОБА_7 і витребувано документи на підтвердження правовідносин відповідача з названим автором.

Відповідач 04.01.2016 подав на виконання вимог суду клопотання про приєднання до матеріалів справи довідки від 29.12.2015 №60 та завіреної копії наказу по особовому складу від 27.11.2006 №110 на підтвердження того, що автором спірної статті є ОСОБА_8, який є штатним працівником редакції.

Позивач 14.01.2016 подав суду письмові доповнення до заперечення на припинення провадження у справі, у яких вказав таке: відповідачем у випадку поширення інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов'язків, є юридична особа, в якій вона працює; із наданих відповідачем документів не слідує, що саме зазначена в них особа створила твір в розумінні авторства; відповідачем не надано доказів того, що ОСОБА_7 - це дійсно псевдонім і що під цим псевдонімом пише ОСОБА_8; ні ОСОБА_7, ані ОСОБА_8 неможливо ідентифікувати, так як відповідачем не надано відомостей про паспортні дані, реєстраційний номер облікової картки платника податків, місце реєстрації названих осіб.

У судовому засіданні 14.01.2016 представники позивача наголосили на доводах, викладених у письмових запереченнях на припинення провадження у справі, поданих суду 14.12.2015 та 14.01.2016, позовні вимоги підтримали у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, був належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання.

Суд відклав розгляд клопотання відповідача про припинення провадження у справі до встановлення фактичних обставин справи.

Разом з тим, відповідно до статті 37 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) речовими доказами є предмети, що своїми властивостями свідчать про обставини, які мають значення для правильного вирішення спору.

Враховуючи викладене, з метою з'ясування фактичних обставин справи, господарський суд міста Києва вважає за необхідне зобов'язати відповідача подати суду у строк до 25.01.2016: офіційну довідку, що ОСОБА_7 є псевдонімом ОСОБА_8; відомості про паспортні дані, реєстраційний номер облікової картки платника податків та місце реєстрації ОСОБА_7, що є псевдонімом ОСОБА_8

Разом з тим, представники позивача подали суду клопотання про продовження строку розгляду справи.

Згідно з частиною першою статті 77 ГПК України господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є нез'явлення у судове засідання представників сторін; необхідність витребування нових доказів.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено в пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК України, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення; трудові справи; справи, що пов'язані зі станом здоров'я заявника; справи щодо опіки над дітьми тощо.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, клопотання представників позивача, суд дійшов висновку про необхідність відкладення розгляду справи.

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання представників публічного акціонерного товариства «Мегабанк» про продовження строку розгляду справи.

2. Продовжити строк розгляду справи до 01.02.2016 включно.

3. Відкласти розгляд справи на 01.02.2016 о 10 год. 50 хв.; судове засідання відбудеться в приміщенні господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-б, зал судових засідань №12.

4. Зобов'язати:

4.1 Сторони:

- направити у судове засідання своїх повноважних представників, повноваження яких повинні бути оформлені відповідно до приписів статті 28 ГПК України; документи на підтвердження повноважень таких представників подати суду; визнати явку представників сторін в судове засідання обов'язковою;

- подати власне письмове підтвердження того, що у провадженні господарського суду або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує господарський спір, немає справи зі спору між тими ж сторонами, про той же предмет із тих же підстав, а також немає рішення цих органів з такого спору;

- документи подавати суду в оригіналі для огляду та належним чином засвідчених копіях для долучення до матеріалів справи з урахуванням приписів статті 36 ГПК України і пункту 5.27 Національного стандарту України "Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003", затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55;

- письмові пояснення та документи завчасно надсилати на адресу суду поштою або подавати через відділ діловодства суду з супровідним листом з обов'язковим описом додатків у прошитому вигляді;

- у разі відсутності витребуваних судом доказів або неможливості їх подання надати обґрунтовані письмові пояснення з цього приводу;

4.2. Відповідача подати суду у строк до 25.01.2016:

- офіційну довідку, що ОСОБА_7 є псевдонімом ОСОБА_8;

- відомості про паспортні дані, реєстраційний номер облікової картки платника податків та місце реєстрації ОСОБА_8

5. Звернути увагу сторін на необхідність дотримання ними вимог статей 22, 33, 34 та частини четвертої статті 74 ГПК України та на встановлений статтею 69 ГПК України строк вирішення спору.

6. Витребувані судом документи є обов'язковими доказами, необхідними для вирішення спору. У випадку неподання позивачем витребуваних судом документів позов буде залишено без розгляду відповідно до пункту 5 частини першої статті 81 ГПК України, у випадку ж неподання відповідачем таких документів спір буде вирішено за наявними у справі матеріалами згідно з приписами статті 75 ГПК України.

7. Попередити сторони, що при ухиленні від вчинення дій, покладених судом на сторони, до останніх можуть бути застосовані санкції, передбачені пунктом 5 статті 83 ГПК України.

8. Звернути увагу сторін, що відповідно до статті 80 ГПК України вони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії розгляду справи.

Суддя О. Марченко

01.02.16 о 10:50