УХВАЛА

13.01.2016Справа № 910/29799/15
За позовом: Відкритого акціонерного товариства "Райффайзен Банк "Аваль"

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Західбудінвест Компані Консалтинг"

про стягнення 6 234 157,38 дол. США та 84 928 951,24 грн..

Суддя Лиськов М.О.

Представники :

від позивача: Оборський Я.В., довіреність № 216/13-Н від 28.02.13

від відповідача: Пархоменко О.О., від 14.01.15

ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

24.11.2015 Відкрите акціонерне товариство "Райффайзен Банк "Аваль" (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Західбудінвест Компані Консалтинг" про стягнення 6 234 157,38 дол. США та 84 928 951,24 грн..

Позовні вимоги ограновані тим, що на думку позивача, відповідач неналежним чином виконував взяті на себе зобов'язання за Кредитним договором № 010/14/043 від 304.2007 внаслідок чого у останнього утворилась заборгованість перед позивачем в сумі 6 234 157,38 дол. США та 84 928 951,24 грн..

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 26.11.2015 порушено провадження у справі №910/29799/15, розгляд справи призначено на 16.12.2015.

В судове засідання, призначене на 16.12.2015, з'явились представники сторін та надали документи на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження у справі.

Представник відповідача заявив клопотання про відкладення розгляду справи.

В судовому засіданні 16.12.2015 оголошено перерву до 13.01.2016.

В судове засідання призначене на 13.01.2016 представник позивача з'явився та надав заяву про уточнення позовних вимог. Вказана заява обґрунтована тим, що позивачем було здійснено технічну помилку та вказано суму штрафу у розмірі 54 800 917,80 дол. США у гривні.

Відповідно до 3.11 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року N 18 Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції встановлено, що статтею 22 цього Кодексу, не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об'єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Отже суд розцінює вказану заяву, як заяву про збільшення позовних вимог та здійснює подальший розгляд справи з урахуванням вказаної заяви.

В судове засідання призначене на 13.01.2016 представник відповідача та заявив клопотання про витребування додаткових доказів, а саме деталізований розрахунок заборгованості.

Окрім того, суд розглянувши вказане клопотання відповідача, відмовляє у його задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до вимог частини 2 статті 38 Господарського процесуального кодексу України, у клопотанні повинно про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, що перешкоджають його наданню;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має підприємство чи організація;

4) обставини, які може підтвердити цей доказ.

Проте, судом встановлено, що відповідачем у клопотанні про витребування додаткових доказів, в порушення вимог частини 2 статті 38 Господарського процесуального кодексу України, не вказано обставини, що перешкоджають його наданню самим відповідачем. Окрім того в матеріалах справи міститься деталізований розрахунок заборгованості.

Вимогами статтею 33 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що клопотання відповідача про витребування додаткових доказів є не вмотивованим, належним чином не обґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідачем також заявлено клопотання про залучення до участі у справі ОСОБА_3, у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Враховуючи норму ст.27 Господарського процесуального кодексу України, якою передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора. Якщо господарський суд при прийнятті позовної заяви, вчиненні дій по підготовці справи до розгляду або під час розгляду справи встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права і обов'язки осіб, що не є стороною у справі, господарський суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити або допустити до участі у справі.

Питання про допущення або залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду про прийняття позовної заяви до розгляду (із зазначенням про це в ухвалі про порушення провадження у справі) або під час розгляду справи, але до прийняття господарським судом рішення, з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі. Саме лише зазначення в позовній заяві та/або у вступній частині судового рішення певного підприємства чи організації як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з'ясовувати, чи буде у зв'язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов'язки, або змінено її наявні права та/або обов'язки, або позбавлено певних прав та/або обов'язків у майбутньому (п. 1.6 постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" № 18 від 26.12.2011.).

З урахуванням наведеного, клопотання від 13.01.2016 судом визнано необґрунтованим, враховуючи, що у зв'язку з прийняттям рішення у даній справі ОСОБА_3 не буде наділено новими правами чи покладено на неї нові обов'язки, або змінено її наявні права та/або обов'язки, або позбавлено певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

Представник відповідача заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи, а також подав клопотання про продовження строку розгляду справи.

Відповідно до ст. 77 ГПК України Господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу, розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні. Такими обставинами, зокрема, є: нез'явлення в засідання представників сторін, інших учасників судового процесу; невиконання сторонами вимог ухвали суду.

Пунктом 3 ст. 69 ГПК України передбачено, що у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 38, п. 3 ст. 69, ст.ст. 77, 86, 89 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Продовжити строки розгляду справи на 15 днів до 10.02.2016.

2. Розгляд справи відкласти на 08.02.2016 о 14:10 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-Б, зал № 5 .

3 Поставити до відома учасників судового процесу, що копії процесуальних документів надсилаються лише тим особам, які не були присутні у судовому засіданні. Водночас ці сторони, прокурор, треті особи (які були присутні в судовому засіданні) мають право згідно з ч. 2 ст. 22 Господарського процесуального кодексу України знайомитись з відповідними процесуальними актами, знімати з них копії, а також заявляти клопотання про видачу їм належно засвідчених копій судових рішень (ст. 87 Господарського процесуального кодексу України, п. 3.18 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", п. 1.13 рішення зборів суддів Вищого господарського суду України № 4 від 04.08.2010р.).

Суддя М.О. Лиськов

До відома сторін: ознайомлення з матеріалами справи здійснюється щочетверга з 14:00 до 16:00 у приміщенні господарського суду міста Києва за наявності завчасно поданого через канцелярію суду клопотання, у якому просимо зазначити дату та час прибуття представника до суду для ознайомлення з матеріалами справи. Для ознайомлення з матеріалами справи представник повинен при собі мати документ, що посвідчує його особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.