ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел. /0552/ 49-31-78
Веб сторінка : ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_____________________________________________________________________________У Х В А Л А
"14" вересня 2015 р. справа № 923/1529/15
Господарський суд Херсонської області у складі судді Пінтеліної Т.Г. при секретарі Литвиненко Т.О., розглянувши справу
про порушення справи про банкрутство
- Познякова О.В. довіреність № 83/10/21-02-10 від 14.01.2015р. - Новокаховська ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області;
- Авер'янова С.Б. довіреність б/н від 19.06.2015р. - ТОВ "Компанія "Югтранс"
Запис розгляду судової справи здійснюється за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу "Оберіг".
Ухвалою господарського суду від 04.09.2015 р. заяву прийнято до провадження і призначено до розгляду у підготовчому засіданні.
Кредитором подано до суду витребувані матеріали, представником кредитора вимоги про порушення провадження у справі про банкрутство боржника підтримано з підстав, зазначених у заяві, посилаючись на неспроможність боржника задовольнити на протязі більше трьох місяців вимоги кредитора, безспірний розмір яких сукупно становить більше трьохсот мінімальних розмірів заробітної плати. Просить порушити провадження у справі про банкрутство боржника та застосувати по відношенню до боржника судові процедури банкрутства.
Боржником надано відзив, реєстраційні документи та витребувані матеріали, представник боржника в судовому засіданні повністю заперечує проти заяви про порушення справи про банкрутство. Боржником надано копії платіжних документів,які свідчать про значне погашення податкової заборгованості.
Для ознайомлення з наданими платіжними документам та з метою перевірки кредитором факту надходжень платежів в рахунок погашення саме заявлених податкових боргів в судовому засіданні 11.09.2015р. оголошено перерву до 14.09.2015р.
Після закінчення перерви кредитор надав відомості про надходження та зарахування платежів, здійснених боржником та повідомив, що відповідно до пункту 87.9 статті 87 Податокового кодексу України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов'язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення, незалежно від напряму сплати , визначеного платником податків. У тому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до ст.95 цього кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом. На підставі ст. 87 ПК України Новокаховська ОДПІ зараховувала платежі боржника в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення, незалежно від напряму сплати , визначеного платником податків.
Відповідно до постанови Херсонського окружного адміністративного суду від 25.11.2013р. № 821/4085/13-а з Боржника на користь Кредитора стягнуто, у тому числі, заборгованість по податку на додану вартість у розмірі 1 304 630,10 грн. Цим же судовим рішенням Боржнику надано розстрочку виконання строком на три роки із щомісячними платежами у розмірі 36 278 грн. починаючи з 01.01.2014р. з відображенням розстрочки у обліковій картці платника.
З наданих Кредитором документів вбачається, що здійснювані боржником платежі з визначенням в рахунок погашення заборгованості з ПДВ згідно постанови Херсонського окружного адміністративного суду від 25.11.2013р. № 821/4085/13-а направлялись Новокаховською ОДПІ згідно приписів пункту 87.9 статті 87 Податокового кодексу України в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення, незалежно від напряму сплати , визначеного платником податків. Станом на 14.09.2015р. заборгованість Боржника по ПДВ згідно постанови Херсонського окружного адміністративного суду від 25.11.2013р. № 821/4085/13-а становить 504 823,12 грн.
Як пояснив представник Боржника, про факт такого зарахування платежів йому не було відомо, відомості про звірку розрахунків у представника також відсутні, стверджує, що надані ним платіжні документи свідчать про наявність боргу з ПДВ лише в сумі 349 349,84 грн.
В судовому засіданні засіданні 14.09.2015р. представник Боржника надав до суду оригінал квитанції № 56-23 ввід 14.09.2015р. про оплату заборгованості згідно постанови Херсонського окружного адміністративного суду від 25.11.2013р. № 821/4085/13-а додатково в сумі 37 000грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з'ясування наявності підстав для порушення провадження у справі про банкрутство здійснюється господарським судом у підготовчому засіданні.
Заслухавши представника кредитора, розглянувши та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що кредитор та боржник мають здійснити звірку розрахунків для визначення суми дійсного податкового боржгу боржника станом на день можливого порушення справи про банкрутство.
Відповідно до ч. 3 ст. 10 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" справа про банкрутство порушується господарським судом, якщо безспірні вимоги кредитора (кредиторів) до боржника сукупно становлять не менше трьохсот мінімальних розмірів заробітної плати, які не були задоволені боржником протягом трьох місяців після встановленого для їх погашення строку, якщо інше не передбачено цим Законом. Безспірні вимоги кредиторів - грошові вимоги кредиторів, підтверджені судовим рішенням, що набрало законної сили, і постановою про відкриття виконавчого провадження, згідно з яким відповідно до законодавства здійснюється списання коштів з рахунків боржника. До складу цих вимог, у тому числі щодо сплати податків, зборів (обов'язкових платежів), не включається неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції.
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", боржник - юридична особа - суб'єкт підприємницької діяльності або фізична особа за зобов'язаннями, які виникли у фізичної особи у зв'язку зі здійсненням нею підприємницької діяльності, неспроможний виконати протягом трьох місяців свої грошові зобов'язання після настання встановленого строку їх виконання, які підтверджені судовим рішенням, що набрало законної сили, та постановою про відкриття виконавчого провадження, якщо інше не передбачено цим Законом; неплатоспроможність - неспроможність суб'єкта підприємницької діяльності виконати після настання встановленого строку грошові зобов'язання перед кредиторами не інакше, як через відновлення його платоспроможності.
Як вбачається з матеріалів справи, боржник - Компанія "Югтранс" є юридичною особою і суб'єктом підприємницької діяльності, - ідентифікаційний код 31740177, юридична адреса - м. Нова Каховка Херсонської області, вул.Леніна,35.
Як платник податків боржник знаходиться на обліку в Новокаховській ОДПІ Головного управління ДФС у Херсонській області.
Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 25.11.2013р. № 821/4085/13-а з Боржника на користь Кредитора стягнуто, у тому числі, заборгованість по податку на додану вартість у розмірі 1 304 630,10 грн.
Стаття 4-3 ГПК України встановлює, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами. Господарський суд створює сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства.
Принцип змагальності є визначальним принципом судового процесу взагалі та господарського зокрема. Відповідно до ст. 129 Конституції України змагальність віднесено до основних засад судочинства.
Змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності власної правової позиції. Спір повинен вирішуватися на користь тієї сторони, яка за допомогою відповідних процесуальних засобів переконала суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень. Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи обстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі. Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об'єктивного з'ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.
Принцип змагальності передбачає покладання тягаря доказування на сторони, покладання на них відповідальності за доведеність їхніх вимог чи заперечень, звільнення суду від обов'язку збирання доказів.
Принцип змагальності вимагає від сторін ініціативи та активності в реалізації їхніх процесуальних прав, тобто обумовлює мотивацію поведінки сторін під час розгляду справи. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, активно впливають на судову діяльність, оскільки їхні розпорядчі волевиявлення можуть бути обов'язковими для суду.
За таких обставин суд відкладає розгляд справи.
У разі розгляду справу за відсутності представника відповідача -2, суд позбавить його можливості взяти участь в засіданні, подавати докази, наводити свої доводи і міркування з усіх питань, що виникають у ході судового процесу, заперечувати проти доводів інших учасників судового процесу відповідно до ст.22 ГПК України, чим може порушити принципи змагальності та рівності учасників судового процесу перед законом і судом, що передбачені ст.ст. 4-2 та 4-3 ГПК України.
Разом з тим, суд звертає увагу учасників провадження на необхідність добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до усіх учасників провадження, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження усіх обставин справи, не спричинювати судову тяганину.
В судовому засіданні представником боржника заявлено клопотання про розгляд справи у рохумні строки. З метою законного, повного та всебічного розгляду справи суд зазначає наступне.
Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини), прийнятої Радою Європи 4 листопада 1950 року , встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, справи мають бути розглянути впродовж розумного строку.
В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Право на справедливий судовий розгляд включає в себе право на доступ до суду та право на доступ до правосуддя в широкому розумінні.
Чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України згідно зі ст. 9 Конституції України. Пріоритетність застосування норм таких міжнародних договорів у господарському процесі встановлена ч.3 ст.4 ГПК України.
Відповідно до Закону «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основних свобод» від 17.07.1997 р. дана Конвенція та Протоколи до неї №2,4,7,11 є частиною національного законодавства України.
Відповідно до ст. 17 Закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини.
Конвенція на відміну від національного законодавства України не запроваджує чітких строків розгляду справи, проте посилання на строк містить ст. 6 Конвенції, яка постулює дефініцію розумного строку розгляду справи.
Критерій розумності строку розгляду справи також наведений в інформаційному листі Вищого господарського суду України від 18.11.2003 р. №01-8/1427 (зі змінами та доповненнями, внесеними в останнє інформаційним листом ВГСУ від 24.07.2008р. №01-8/451). У цьому листі зазначено: «Критеріями оцінки розгляду справи упродовж розумного строку є складність справи, поведінка учасників процесу і поведінка державних органів (суду), важливість справи для заявника».
Таким чином, норми ГПК України щодо строків розгляду справи не узгоджуються з нормами Конвенції про захист прав людини і основних свобод, яка є частиною національного законодавства і має пріоритет над національним законодавством, та із практикою Європейського суду з прав людини, яку суди мають використовувати як джерело права при вирішенні спорів.
Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.
Поняття розумності строку розгляду справи можна застосовувати, коли стороною у спорі є орган державної влади.
Відповідно до ст. 1 Господарського процесуального кодексу України, одним із основних завдань господарського судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини), ст.ст.77, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -
1. Розгляд справи здійснити у розумні строки, з урахуванням приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини).
2. Розгляд справи відкласти. Призначити розгляд справи на "22" жовтня 2015 р. о 11:00 за адресою: м. Херсон, вул. Горького, 18, зал судових засідань № 211
3. Явку в засідання представників сторін з доказами про повноваження, визначеними ст. 28 ГПК України, визнати обов'язковою.
4. Зобов'язати боржника надати суду акти звірки з кредитором для визначення суми дійсного податкового боргу.
Суддя Т.Г. Пінтеліна