ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви без розгляду

"22" грудня 2015 р. Справа № 911/5443/15

Суддя О.В.Конюх, розглянувши позовні матеріали

за позовом першого заступника прокурора Київської області (01601, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 27/2) в інтересах держави в особі Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України (01601, м. Київ, вул. Велика Житомирська, 9, код. ),

до відповідачів 1) товариства з обмеженою відповідальністю «Айсберг ЛТД-А» (94601, Луганська обл., м. Антрацит, вул. Артема, 33, ),

2) державного підприємства «Український карантинний розсадник» (08112, Київська обл., Києво-Святошинський район, с. Мила, вул. Комарова, 2-в, ),

3) ліквідатора державного підприємства «Український карантинний розсадник» ОСОБА_1 (02090, м. Київ, вул. Володимира Сосюри, 5, оф. 412),

4) приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 44-А)

про визнання векселів такими, що не підлягають оплаті, виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, повернення векселів як безпідставно набутого майна

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник прокурора Київської області, м. Київ, звернувся до господарського суду Київської області з позовом від 15.12.2015р. № 05/2-2051 вих-15 до відповідачів товариства з обмеженою відповідальністю «Айсберг ЛТД-А», м. Антрацит Луганської області, державного підприємства «Український карантинний розсадник», с. Мила Києво-Святошинського району Київської області, ліквідатора державного підприємства «Український карантинний розсадник» ОСОБА_1, м. Київ та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2, м. Київ, в якому просить суд:

1) визнати простий вексель серії АА 2508134, виданий 23.07.12, таким, що не підлягає оплаті;

2) визнати простий вексель серії АА 2508133, виданий 23.07.12, таким, що не підлягає оплаті;

3) скасувати протест про неоплату векселя, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 від 14.08.12 та зареєстрований в реєстрі за № 2192;

4) визнати виконавчий напис, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 від 14.08.12 та зареєстрований в реєстрі за № 2193 таким що не підлягає виконанню.

5) зобовязати ТОВ «Айсберг-ЛТД-А» повернути ДП «Український карантинний розсадник» прості векселі серії АА 2508134 та серії АА 2508133 видані 23.07.12, як безпідставно набуте майно.

Крім того, прокурор просить суд відстрочити прокуратурі Київської області сплату судового збору за подання позовної заяви до товариства з обмеженою відповідальністю «Айсберг ЛТД-А», державного підприємства «Український карантинний розсадник», ліквідатора державного підприємства «Український карантинний розсадник» ОСОБА_1 та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 до ухвалення судового рішення у справі, оскільки Законом України «Про державний бюджет на 2015 рік» прокуратурі не передбачено видатків для сплати судового збору у визначеному Законом України «Про судовий збір» порядку.

Згідно із пунктом 4 частини першої ст. 63 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо до позовної заяви не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини першої ст. 57 ГПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно положень частини 1 статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір сплачується до територіальних органів Державної казначейської служби України; платники судового збору у платіжних документах на перерахування судового збору повинні в рядку «одержувач» зазначити найменування територіального органу казначейської служби за місцем знаходження господарського суду, який розглядає справу. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Оригінал платіжного доручення має бути доданий до позовної заяви.

Проте, як вбачається з матеріалів позовної заяви, в порушення вищезазначених вимог, прокурором до позову доказів сплати судового збору не додано.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може за своєю ініціативою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до позиції Пленуму Вищого господарського суду України, викладеної в пункті 3.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013р. № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України», клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й прокуратури, то самі лише обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Відповідно до вищевикладеного, суд робить висновок про те, що першим заступником прокурора Київської області не подано належних та допустимих доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, доказів в обґрунтування клопотання про відстрочення судового збору прокурором також не подано. Враховуючи конституційний принцип рівності всіх сторін перед законом і судом, зазначене є підставою для повернення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 63 ГПК України.

Крім того, суд звертає увагу прокурора на те, що відповідачами у справі прокурором визначено фізичних осіб, які в силу ст.ст. 1, 2, 12, 21 ГПК України не можуть брати участь в господарському процесі в якості сторін. При цьому ліквідатор ДП «Український карантинний розсадник» в силу ст. 41 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» є особою, яка виконує функції з управління та розпорядження майном банкрута; виконує повноваження керівника (органів управління) банкрута; а отже є особою, уповноваженою вчиняти від імені банкрута юридично значимі дії без довіреності, однак не є окремим учасником спірних відносин.

Також суд звертає увагу на те, що спори між боржниками і стягувачами, а також спори за позовами інших осіб, прав та інтересів яких стосуються нотаріальні дії чи акт, у тому числі про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню повністю або частково, про повернення стягнутого за виконавчим написом, вирішуються господарським судом за позовами боржників або зазначених осіб до стягувачів, якщо суб'єктний склад сторін відповідного спору відповідає приписам статті 1 ГПК. При цьому за змістом статей 1, 2, 18, 22, 27 ГПК, статей 1 і 3 названого Закону нотаріус не може бути відповідачем у господарському процесі, а залучається до участі в ньому як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору (пункт 8 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 24.10.2011р. № 10 "Про деякі питання підвідомчості і підсудності справ господарським судам").

При повторному зверненні з позовом прокурору слід вірно визначитися із складом сторін у справі та сплатити у встановленому порядку судовий збір за кожну з немайнових вимог (частина 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

Враховуючи вищевикладене та керуючись пунктом 4 частини першої, частиною третьою статті 63, статтею 86 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про відстрочення сплати судового збору відхилити.

Позовну заяву від 15.12.2015р. № 05/2-2051 вих-15 Першого заступника прокурора Київської області разом з доданими до неї документами (всього на 70 аркушах, в тому числі оригінали фіскальних чеків «Укрпошта» від 17.12.2015р. №№ 5483, 5479, 5482, 5612, 5481, 5480, шість описів вкладення у цінний лист від 17.12.2015р.) повернути заявнику без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Суддя О.В. Конюх