УХВАЛА

25.11.2015Справа № 910/20181/15

За первісним позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації в ПАТ «Дельта Банк» Кадирова В.В.

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький»

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача -

1) Публічне акціонерне товариство «Омега Банк»

2) Національний банк України

про звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 13.05.2010 р., посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В., зареєстрованим за № 550, в рахунок часткового погашення заборгованості за кредитним договором № 599 від 30.11.2007 р. у розмірі 3 913 809,03 доларів США (за курсом НБУ станом на 27.07.2015 р. є еквівалентом 86 391 541,82 грн.) та 89 988 903,27 грн.

За зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький»

до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк»

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні: позивача -

1) Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу

Тверська Інеса Володимирівна;

2) Управління охорони нерухомої спадщини та заповідників Міністерства культури України

3) Міністерство культури України;

відповідача - Публічне акціонерне товариство «Омега Банк»

про визнання недійсним іпотечного договору від 13.05.2010 р.

Суддя Андреїшина І.О.

Представники учасників судового процесу:

від позивача за первісним позовом: Олійник А.О. за довіреністю № б/н від 05.10.2015

від відповідача за первісним позовом: Гладун А.І. за довіреністю № б/н від 05.08.2015

Василенко І.В. за довіреністю № б/н від 25.08.2015

від ПАТ «Омега Банк»: не з'явився

від Національного банку України: Циба Л.А. за довіреністю № 18-225/74270 від 11.12.2014

від приватного нотаріуса КМНО Тверської Інеси Володимирівни: не з'явився

від Управління охорони нерухомої спадщини та заповідників Міністерства культури України: не з'явився

від Міністерства культури України: не з'явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляд Господарського суду міста Києва передано позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації в ПАТ «Дельта Банк» Кадирова В.В. до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький» про звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 13.05.2010 р., посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В., зареєстрованим за № 550, в рахунок часткового погашення заборгованості за кредитним договором № 599 від 30.11.2007 р. у розмірі 3 913 809,03 доларів США (за курсом НБУ станом на 27.07.2015 р. є еквівалентом 86 391 541,82 грн.) та 89 988 903,27 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2015 р. за даною позовною заявою порушено провадження у справі № 910/20181/15 та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 26.08.2015 р., до участі у справі залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Публічне акціонерне товариство «Омега Банк», зобов'язано сторін та третю особу надати певні документи.

Через відділ діловодства суду 26.08.2015 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який залучено до матеріалів справи.

У судовому засіданні 26.08.2015 р. представник позивача надав суду документи на виконання вимог ухвали, які залучено до матеріалів справи та просив відкласти розгляд справи для надання йому можливості виконати вимоги ухвали суду в повному обсязі.

Представник відповідача заперечень не навів та надав документи на виконання вимог ухвали, які залучено до матеріалів справи.

Розглянувши клопотання представника позивача, суд дійшов до висновку про необхідність його задоволення з метою повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи.

Представник третьої особи у дане судове засідання 26.08.2015 р. не з'явився, вимог ухвали суду не виконав, про призначене судове засідання був повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення від 12.08.2015 р., яке підтверджує отримання третьою особою 14.08.2015 р. ухвали про порушення провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.08.2015 р. відкладено розгляд справи до 02.09.2015 р., у зв'язку із заявленим клопотання представника позивача та неявкою представника третьої особи у призначене судове засідання, не виконанням ним вимог ухвали суду.

У судовому засіданні 02.09.2015 р. представник позивача надав суду документи на виконання вимог ухвали, які залучено до матеріалів справи та оригінали документів, для огляду у судовому засіданні.

Представник відповідача повідомив, що 02.09.2015 р. ним подано через відділ діловодства Господарського суду міста Києва зустрічну позовну заяву та заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи для надання йому можливості ознайомитися з документами, поданими представником позивача.

Представник позивача підтримав дане клопотання, оскільки позивачу, також необхідний час для ознайомлення із зустрічною позовною заявою.

Розглянувши дане клопотання сторін, суд його задовольнив з метою повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи. Також суд звертає увагу на ту обставину, що станом на момент проведення судового засідання матеріали справи не містять зустрічної позовної заяви.

Представник третьої особи у дане судове засідання 02.09.2015 р. не з'явився, вимог ухвали суду не виконав, про призначене судове засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 02.09.2015 р. з метою з'ясування всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору у даній справі, у зв'язку із заявленим клопотання представників сторін, неявкою представника третьої особи у призначене судове засідання, не виконанням ним вимог ухвали суду, керуючись ст. 77 ГПК України, розгляд справи було відкладено на 16.09.2015 р. та зобов'язано сторін надати суду певні документи.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 04.09.2015 р., керуючись пунктом 6 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, було повернуто на дооформлення Товариству з обмеженою відповідальністю «Кавицький» зустрічну позовну заяву № б/н від 26.08.2015 р. до Публічного акціонерного товариства «Дельта банк» про визнання недійсним іпотечного договору від 13.05.2015 р.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Кавицький» 09.09.2015 р. повторно звернулося до Господарського суду міста Києва із зустрічною позовною заявою № б/н від 26.08.2015 р. до Публічного акціонерного товариства «Дельта банк» про визнання недійсним з моменту укладення іпотечного договору від 13.05.2010 р., укладеного між ТОВ «Кавицький» та ПАТ «Сведбанк», правонаступником якого є ПАТ «Дельта Банк», посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І. В. за реєстровим № 550, відповідно до якого ТОВ «Кавицький» передано в іпотеку ПАТ «Дельта Банк» нежитлові приміщення загальною площею 846,9 м. кв., які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик 15/4, та належать ТОВ «Кавицький» на праві власності, з усіма додатками, а саме: договір про внесення змін № 1 від 29.10.2010 р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В. за реєстровим № 2073, до іпотечного договору від 13.05.2010 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І. В. за реєстровим № 550; договір про внесення змін № 2 від 19.08.2011 р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В. за реєстровим № 1946, до іпотечного договору від 13.05.2010 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І. В. за реєстровим № 550; договір про внесення змін № 3 від 24.07.2013 р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В. за реєстровим № 566, до іпотечного договору від 13.05.2010 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І. В. за реєстровим № 550; договір про внесення змін № 4 від 06.02.2014 р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І. В. за реєстровим № 48, до іпотечного договору від 13.05.2010 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І. В. за реєстровим № 550; договір про внесення змін № 5 від 30.04.2015 р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В. за реєстровим № 304, до іпотечного договору від 13.05.2010 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І. В. за реєстровим № 550; договір про внесення змін № 6 від 01.08.2014 р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В. за реєстровим № 606, до іпотечного договору від 13.05.2010 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І. В. за реєстровим № 550.

Розглянувши зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький» до Публічного акціонерного товариства «Дельта банк» про визнання недійсним іпотечного договору від 13.05.2015 р., суд визнав подані матеріали достатніми для прийняття зустрічного позову до розгляду з первісним позовом.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.09.2015 р. прийнято зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Кавицький» до Публічного акціонерного товариства «Дельта банк» про визнання недійсним іпотечного договору від 13.05.2015 р., до спільного розгляду з первісним позовом у справі № 910/20181/15. Залучено до участі у даній справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство «Омега Банк», зобов'язано сторін надати суду певні документи.

Розгляд справи № 910/20181/15 неодноразово відкладався з підстав,зазначених в ухвалах суду в даній справі.

23.11.2015 р. через відділ діловодства господарського суду від Міністерства культури України надійшли письмові пояснення. які залучено до матеріалів справи.

25.11.2015 р. через відділ діловодства господарського суду від відповідача за первісним позовом надійшло клопотання про призначення судової експертизи у справі № 910/20181/15, яке залучено до матеріалів справи.

У судове засідання 25.11.2015 р. приватний нотаріус КМНО Тверська І.В., ПАТ «Омега Банк», Управління охорони нерухомої спадщини та заповідників Міністерства культури України та Міністерство культури України уповноважених представників не направили, про поважні причини неявки суду не повідомили, про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, вимог ухвал суду в даній справі повторно не виконали.

Представник відповідача за первісним позовом в судовому засіданні 25.11.2015 р. просив суд залучити до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача за первісним позовом - Головне управління охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); підтримав клопотання про призначення судової експертизи у справі № 910/20181/15 та просив його задовольнити.

Представник позивача за первісним позовом у судовому засіданні 25.11.2015 р. проти задоволення клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача за первісним позовом - Головного управління охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) заперечень не навів; проти призначення у справі № 910/20181/15 судової експертизи заперечив.

Представник третьої особи - Національного банку України, поставив вирішення вищевказаних клопотань на розсуд суду.

Розглянувши клопотання про залучення третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача за первісним позовом - Головне управління охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), суд його задовольняє, оскільки рішення господарського суду в даній справі може вплинути на права та обов'язки Головне управління охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

У відповідності до ч. 1 ст. 27 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора або з ініціативи господарського суду.

Розглянувши у даному судовому засіданні клопотання відповідача ТОВ «Кавицький» про призначення у справі № 910/20181/15 судової експертизи, Господарський суд міста Києва вважає за необхідне його задовольнити та призначити експертизу для вирішення питань, визначених в клопотанні відповідача. При цьому суд виходить з того, що обставини справи щодо вартості предмета іпотеки встановити неможливо без застосування спеціальних знань, тоді як вони мають суттєве значення для розгляду спору по суті.

Якщо при розгляді справи між сторонами виникає спір щодо початкової ціни продажу предмета іпотеки, сторони мають надати суду висновок суб'єкта оціночної діяльності про оцінку майна, який підлягає оцінці судом на загальних підставах, або згідно зі статтею 41 ГПК України для роз'яснення питань, що виникають при вирішенні господарського спору і потребують спеціальних знань, суд може призначити судову експертизу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Вищого господарського суду України від 14.09.11 р. у справі № 9/156-10.

Крім того, відповідно до листа Верховного Суду України (Судова палата у цивільних справах Верховного Суду України) «Узагальнення судової практики розгляду цивільних справ, які виникають з кредитних правовідносин (2009 - 2010 роки)» від 07.10.10 р., суди мають виходити з того, що ціна предмета іпотеки встановлюється в самому договорі. Якщо при розгляді справи сторони з такою оцінкою погоджуються, то у суду немає підстав її не брати до уваги, оскільки вона є умовою договору. Якщо між сторонами виникає спір щодо такої оцінки, то залежно від того, яка сторона її оспорює, вона зобов'язана за змістом ч. 3 ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України довести інший його розмір, зокрема, подати клопотання про призначення та проведення відповідної судової експертизи.

Відповідно до частин 1-3 ст. 41 Господарського процесуального кодексу України, для роз'яснення питань, що виникають при вирішенні господарського спору і потребують спеціальних знань, господарський суд призначає судову експертизу; учасники судового процесу мають право пропонувати господарському суду питання, які мають бути роз'яснені судовим експертом; остаточне коло цих питань встановлюється господарським судом в ухвалі; проведення судової експертизи доручається державним спеціалізованим установам чи безпосередньо особам, які відповідають вимогам, встановленим Законом України «Про судову експертизу».

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про іпотеку», іпотека - це вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Як передбачено ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Частиною 1 ст. 39 Закону України «Про іпотеку» визначено, що у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються:

- загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки;

- опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя;

- заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні;

- спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону;

- пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки;

- початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

За вимогами ст.ст. 39, 43 Закону «Про іпотеку», встановлення початкової ціни предмета іпотеки означає встановлення її в рішенні суду в грошовому вираженні, та визначається за процедурою, передбаченою ч. 6 ст. 38 Закону «Про іпотеку» (відповідна правова позиція відображена у постанові Верховного суду України від 10.06.2015 р. у справі № 6-449цс15).

Про необхідність зазначення у рішенні суду початкової ціни реалізації предмета іпотеки зазначено також і у п. 4.4.3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 24.11.2014 № 1 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з кредитних договорів».

Враховуючи ту обставину, що спірний іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В., зареєстрований за № 550, було укладено 13.05.2010 р., а наразі, ринкові ціни на нерухомість суттєво змінились через економічну ситуацію в країні, то господарський суд дійшов висновку про необхідність призначення у справі № 910/20181/15 судової експертизи з метою визначення об'єктивної ринкової вартості предмета іпотеки, на який звертається стягнення у даній справі.

За умовами п. 12.3. іпотечного договору, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В., зареєстрованого за № 550, згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя, укладеним шляхом здійсненя застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, яке викладене в п. 12.3.1. та 12.3.2. цього договору.

У відповідності до п. 12.3.1. іпотечного договору, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В., зареєстрованого за № 550, задоволення вимог здійснюється шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання у порядку, встановленому ст. 37 ЗУ «Про іпотеку». Відповідно до ст.37 ЗУ «Про іпотеку», у випадку задоволення вимог іпотекодержателя шляхом використання процедури, передбаченої в цьому пункті п. 12.3. договору, договір про задоволення вимог іпотекодержателя, укладений шляхом здійснення цього застереження, є підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на предмет іпотеки. При цьому, вважається, що предмет іпотеки забувається у власність іпотекодержателя за ціною, що буде визначена на підставі висновку незалежного експерта - суб'єкта оціночної діяльності, правоздатність якого підтверджена сертифікатом суб'єкта оціночної діяльності. При цьому, сторони домовляються, о кандидатура суб'єкта оціночної діяльності визначається іпотекодержателем. При оцінці предмета застави незалежний експерт повинен використовувати всі методи оцінки, які будуть передбачені діючим законодавством на момент оцінки.

Якщо фактичний розмір заборгованості іпотекодавця за основним зобов'язанням, менший за вартість, вказану у висновку незалежного експерта - суб'єкта оціночної діяльності, іпотекодержатель перераховує різницю на поточний рахунок іпотекодавця протягом 60-ти банківських дів з моменту набуття у власність предмета іпотеки.

Сторони, з розумінням змісту ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» свідчать, що право власності іпотекодержателя зареєструвати право власності на предмет іпотеки на підставі положень цього підпункту п. 12.3. договору є безумовним, тобто підлягає реєстрації незалежно від претензій іпотекодавця, а рішення про реєстрацію права власності на предмет іпотеки може бути оскаржене іпотекодавцем в судовому порядку лише у випадку, якщо він доведе, що повністю виконав основне зобов'язання.

Згідно з п. 12.3.2. іпотечного договору, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В., зареєстрованого за № 550, задоволення вимог здійснюється шляхом продажу іпотекодержателем від свого імені предмета іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу порядку, встановленому ст. 38 ЗУ «Про іпотеку» за ціною, що буде встановлена, відповідно до висновку незалежного експерта - суб'єкта оціночної діяльності, правоздатність якого підтверджується сертифікатом суб'єкта оціночної діяльності. При цьому, сторони домовляються, о кандидатура суб'єкта оціночної діяльності визначається іпотекодержателем.

Для реалізації іпотеко держателем права звернути стягнення на предмет іпотеки способом, визначеним попереднім абзацом п.п. 12.3.2. цього договору, іпотекодавець, керуючись ст. ст. 237 - 239 ЦК України, доручає іпотеко держателю отримувати витяги з реєстру прав власності на нерухоме майно щодо предмета іпотеки, а також представляти інтереси іпотекодавця в усіх державних органах, органах місцевого самоврядування, БТІ, установах, організаціях та підприємствах, незалежно від форми їх власності, у відносинах з будь-якими фізичними та юридичними особами (незалежно від їх форм власності) з питань, пов'язаних із предметом іпотеки, підписувати відповідні заяви та запити, а також отримувати будь-які документи відносно предмета іпотеки.

Відповідно до ч. 1. ст. 37 Закону України «Про іпотеку», іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання.

Приймаючи до уваги вищевикладене, Господарський суд міста Києва вважає за необхідне задовольнити клопотання ТОВ «Кавицький» та призначити у даній справі судову експертизу, виконання якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Позивач за первісним позовом стосовно експертної установи заперечень та пропозицій не навів.

Господарський суд задовольняє клопотання ТОВ «Кавицький» щодо доручення проведення судової експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, оскільки дана експертна установа є найближчою до місцезнаходження предмету іпотеки (м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 15/4).

Витрати на проведення судової експертизи суд покладає на відповідача за первісним позовом - Товариство з обмеженою відповідальністю «Кавицький».

Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 27, 41, 86 ГПК України, Господарський суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залучити у справі № 910/20181/15 третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача за первісним позовом - Головне управління охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

2. Призначити у даній справі судову експертизу, виконання якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03680, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

3. На вирішення експерта винести наступне питання:

- якою є ринкова вартість об'єкту нерухомості, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Кавицький» (), а саме: нежиле приміщення, що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 15/4, загальною площею 846,9 кв.м.?

4. Зобов'язати сторін надати експерту на його вимогу всі необхідні документи для проведення експертних досліджень, в тому числі зобов'язати відповідача надати експерту докази оплати судової експертизи.

5. Судову експертизу провести за участю сторін.

6. Витрати на проведення експертизи покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю «Кавицький», яке зобов'язати оплатити судову експертизу відповідно до рахунку КНДІСЕ.

7. Попередити осіб, які безпосередньо проводитимуть судову експертизу, що вони несуть відповідальність, передбачену статтями 384 і 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов'язків.

8. Примірники даної ухвали направити учасникам судового процесу та експертній установі.

Суддя І.О. Андреїшина

Інформацію щодо руху справи можна отримати в інформаційному центрі Господарського суду міста Києва за тел. 284-18-98 та на інформаційному сайті http://www.reyestr.court.gov.ua

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної Заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в Заявці.