КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" грудня 2015 р. Справа№ 910/4532/15-г

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Рябухи В.І.

суддів: Ропій Л.М.

Калатай Н.Ф.

за участю секретаря судового засідання: Бовсунівської Л.О.,

представників:

від позивача Дорошенко О.С., дов. від 07.12.2015 №225-КМГ-4408,

від відповідача 1 не з'явився,

від відповідача 2 не з'явився,

від відповідача 3 Можаєва О.О., дов. від 04.08.2015 б/н,

від відповідача 4 не з'явився,

від третьої особи 1 не з'явився,

від третьої особи 2 не з'явився,

розглянувши апеляційну скаргу Підприємства «Господарське управління Київської міської ради профспілок»

на рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2015 (підписане 16.07.2015)

у справі №910/4532/15-г (суддя Чебикіна С.О.)

за позовом Київської міської ради

до 1.Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок»

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Європолекс»,

3. Підприємства «Господарське управління Київської міської ради профспілок»

4. Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Жил-Пром»

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору

1. Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради,

2. Державна архітектурно-будівельна інспекція України

про знесення самочинного будівництва,

ВСТАНОВИВ:

Рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2015 у справі №910/4532/15-г позов до Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м.Києві «Київська міська рада профспілок», Господарського управління Київської міської ради профспілок, Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Жил-Пром» задоволено.

Зобов'язано Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок», Господарське управління Київської міської ради профспілок, Товариство з обмеженою відповідальністю «Буд-Жил-Пром» знести самочинне будівництво у вигляді надбудови двох поверхів над адміністративною спорудою Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16.

Стягнуто з відповідача 1, відповідача 2 та відповідача 3 на користь позивача по 406 грн судового збору.

В позові до Товариства з обмеженою відповідальністю «Європолекс» відмовлено.

Задовольняючи позовні вимоги до Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок», Господарського управління Київської міської ради профспілок, Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Жил-Пром», місцевий господарський суд виходив з того, що дозвіл на проведення будівельних робіт в частині надбудови двох поверхів над адміністративною спорудою Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16 відповідачами 1, 3, 4 не отримано. Як вказав суд першої інстанції, про перебудову не може ставитись питання, оскільки будівництво тривалий час велось без дозвільних документів і фактично таку перебудову неможливо провести. Відтак, враховуючи істотне порушення відповідачем 1, відповідачем 3 та відповідачем 4 будівельних норм і правил при будівництві спірної надбудови, суд позовні вимоги визнав обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю «Європолекс», суд першої інстанції виходив з того, що відповідач 2 не порушив прав позивача оскільки не здійснював будівництва надбудов за вказаною вище адресою.

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач 3 звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2015 у справі №910/4532/15-г скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволені позову. Апеляційна скарга мотивована тим, що Господарське управління Київської міської ради профспілок не є власником нерухомого майна за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16 та не виступає замовником на отримання декларації про початок виконання будівельних робіт. При цьому, за твердженнями апелянта, виходячи з умов договору генерального підряду від 01.07.2014 №100/04, з моменту передачі Товариству з обмеженою відповідальністю «Буд-Жил-Пром» за актом здачі-приймання будівельного майданчика (фронту робіт) для виконання будівельних робіт за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16 саме відповідач 4 несе відповідальність за дотримання норм чинного законодавства в сфері будівництва.

Розпорядженням Керівника апарату Київського апеляційного господарського суду від 04.11.2015 №09-52/1308/15 «Щодо призначення повторного автоматичного розподілу справ» відповідно до абзацу 1 підпункту 2.3.50, пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматичний розподіл справи № 910/4532/15-г у зв'язку з перебуванням головуючого судді (судді-доповідача) Чорної Л.В. у відпустці.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 06.11.2015 колегією суддів у складі: головуючого судді Рябухи В.І., суддів Калатай Н.Ф., Ропій Л.М. прийнято апеляційну скаргу до свого провадження та призначено її до розгляду на 02.12.2015.

Доказом належного повідомлення позивача, відповідача 2 та третіх осіб про час і місце розгляду справи є повідомлення про вручення поштових відправлень (ухвали суду від 06.11.2015) - 11.11.2015 (позивачу та відповідачу 2), - 12.11.2015 (третім особам), долучені до матеріалів справи.

09.11.2015 через відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду позивач подав заперечення на апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 02.12.2015 відкладено розгляд апеляційної скарги на 16.12.2015.

У судовому засіданні 16.12.2015 представник відповідача 3 підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2015 скасувати, прийняти нове, яким у задоволенні позову до Господарського управління Київської міської ради профспілок» відмовити повністю.

Представник позивача заперечив доводи апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Представники відповідача 1, відповідача 2, відповідача 4 та третіх осіб в судове засідання 16.12.2015 не з'явились, про дату та час повідомлені належним чином.

Враховуючи, що Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок», Товариство з обмеженою відповідальністю «Європолекс», Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради та Державна архітектурно-будівельна інспекція України належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання з розгляду апеляційної скарги, а матеріали справи дозволяють розглянути апеляційну скаргу без їх участі, з метою дотримання вимог ст. 102 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), на думку колегії суддів, відсутні підстави для відкладення розгляду справи.

Згідно зі ст.101 ГПК України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Додаткові докази приймаються судом, якщо заявник обґрунтував неможливість їх подання суду першої інстанції з причин, що не залежали від нього.

Відповідно до ст. 99 ГПК України в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у цьому розділі.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши представника позивача та відповідача 3, виходячи з вимог чинного законодавства, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За твердженнями відповідача 1, будівля за адресою: Київ, вул. Хрещатик, 16 на праві власності зареєстрована за Об'єднанням профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» на підставі свідоцтва про право власності, виданого Головним управлінням з питань майна Київської міської державної адміністрації.

Постановою президії Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» від 19.11.2002 №П-12 відповідачу 3 від відповідача 1 передано до статутного капіталу вказану вище будівлю. Відповідно до Статуту відповідача 3 підприємство засноване на праві приватної власності на майні засновника, яке є унітарним, з правовим режимом використання майна - право господарського відання.

З метою погодження належного рівня доходів від використання майна та земельної ділянки (м. Київ, вул. Хрещатик, 16), які перебувають у володінні та користуванні, враховуючи рішення бюджетно-майнової комісії, Президія Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» постановила погодити інвестиційний проект добудови будівлі по вул. Хрещатик, 16, а також умови інвестиційного договору.

Враховуючи, що будівля по вул. Хрещатик,16 знаходиться на балансі Господарського управління Міськпрофради, Президія Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» доручила директору Господарського управління Міськпрофради підписати відповідний інвестиційний договір (постанова від 17.01.2012 №П-24-10).

03.02.2012 між Підприємством «Господарське управління Київської міської ради профспілок» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Європолекс» (інвестор) укладено інвестиційний договір № 9 (далі - інвестиційний договір).

У п.1.2 інвестиційного договору визначено, що представляє собою об'єкт інвестування, а саме - реконструйований 7 (сьомий) технічний поверх та надбудовані два поверхи над адміністративною будівлею прибудований, надбудований та введений в експлуатацію багатофункціональний офісно-комерційний комплекс з закладами громадського харчування, паркінгом, що розташований за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16 (приміщення адміністративної будівлі, що належить Київській міській раді профспілок. Функціональні характеристики об'єкта інвестування можуть змінюватись в процесі розробки ПКД та робочої документації).

Пунктом 1.3 інвестиційного договору визначено, що реконструкція та будівництво об'єкта інвестування - це сукупність дій, спрямованих на здійснення реконструкції та будівництва прибудованих та надбудованих приміщень в об'єкті інвестування.

Відповідно до п.12.1 інвестиційного договору останній набуває чинності після його підписання уповноваженими представниками сторін. Сторони домовились, що основний договір, який не є рамковим підлягає нотаріальному посвідченню та діє до завершення реалізації інвестиційного проекту в повному обсязі.

Тобто, за інвестиційним договором передбачається здійснення реконструкції та будівництва надбудови та прибудови на об'єкті інвестування.

06.02.2013, 29.07.2013, 18.03.2014 між замовником та інвестором укладено додаткові угоди до інвестиційного договору.

У 2012 році Підприємство «Господарське управління Київської міської ради профспілок» звернулось до Товариства з обмеженою відповідальністю Архітектурно-будівельної компанії «Жежерін» для містобудівного розрахунку реконструкції з дворовою прибудовою та підземним механізованим багаторівневим паркінгом адміністративного будинку Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» по вул. Хрещатик, 16.

За висновком архітектурно-будівельної компанії запропонована реконструкція будинку профспілок з прибудовою у дворі, яка не передбачає зміни фасаду будинку, не вплине на архітектурний облік вулиці Хрещатик і майдану Незалежності, що відповідає вимогам законодавства України щодо охорони історико-культурної спадщини. Спорудження підземного паркінгу під прибудовою сприятиме реалізації програми Київської міської державної адміністрації по будівництву підземних паркінгів в м. Києві для вирішення гострої проблеми з паркуванням легкового автотранспорту в столиці України.

З наданих архітектурно-будівельною компанією об'ємно-просторових рішень вбачається, що будь-якої надбудови над адміністративною будівлею Товариством з обмеженою відповідальністю «Європолекс» не заплановано.

Згідно з листами-заявками Товариства з обмеженою відповідальністю «Європолекс», на які здійснено посилання в історико-містобудівному обґрунтуванні (далі - ІМО) та які додані до нього, останній замовив його для реконструкції з дворовою прибудовою та підземним механізованим трирівневим паркінгом адміністративного будинку Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» за адресою м. Київ, вул. Хрещатик, 16.

За висновками ІМО, враховуючи дворове розташування прибудови, максимальна висота об'єкта проектування не повинна перевищувати 45 м (12 наземних поверхів) від рівня денної поверхні. Де за 0,000 взято абсолютну позначку 151,70 м, тобто абсолютна позначка об'єкта проектування не повинна перевищувати 196,70 м (151,70+45+196,70).

До ІМО додані запропоновані Товариством з обмеженою відповідальністю архітектурно-будівельною компанією «Жежерін» об'ємно-просторові моделювання, які не передбачають надбудову існуючого адміністративного будинку Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок».

В той же час, при зверненні до Науково-дослідного інституту пам'яткоохоронних досліджень, Управління охорони культурної спадщини Київської міської державної адміністрації, Департаменту культурної спадщини та культурних цінностей Міністерства культури України, які насамперед розглядають замовлений проект з точки зору збереження центрального історичного ареалу м. Києва, мова йде виключно про прибудову у дворі.

В 2013 році Департамент культурної спадщини та культурних цінностей Міністерства культури України вказане вище ІМО розглянув і рекомендував для подальшого погодження з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері охоронної культурної спадщини.

В 2012 та 2013 р.р. Товариство з обмеженою відповідальністю «Європолекс», в порядку ст.7 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», зверталось до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з заявами щодо надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для реконструкції адміністративного будинку Київської міської ради профспілок з влаштуванням підземного паркінгу за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» видача (переоформлення, видача дублікатів, анулювання) документів дозвільного характеру, оформлених дозвільними органами, зазначеними в абзаці одинадцятому частини першої статті 1 цього Закону, та реєстрація декларацій здійснюються через дозвільний центр за принципом організаційної єдності.

У зв'язку з тим, що Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у встановлений строк містобудівні умови та обмеження не надав, рішення про відмову у видачі містобудівних умов та обмежень не прийняв, Товариство з обмеженою відповідальністю «Європолекс» оскаржило дії суб'єкта власних повноважень в судовому порядку.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2015, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 14.05.2015 у справі №826/20832/14 у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Європолекс» до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протизаконними дій та зобов'язання вчинити дії відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, адміністративний суд виходив з того, що в інвестиційному договорі, містобудівному розрахунку та історико-містобудівному обґрунтуванні мова йде про різні за обсягами проекти реконструкції. Наявні в матеріалах справи докази свідчать про те, що ТОВ «Європолекс», Господарське управління Київської міської ради профспілок та Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» вирішили отримати дозвільні документи на прибудову приміщень у дворі, а в реальності на додаток до прибудови здійснити ще й надбудову адміністративної будівлі Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок».

Частиною 3 ст.35 ГПК України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, крім встановлених рішенням третейського суду, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Обставини, визнані учасниками судового процесу і відображені в судових рішеннях, є преюдиціальними в розумінні ч.3 ст.35 ГПК України (п.2.6 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» від 26.12.2011 №18).

Таким чином, обставини, встановлені в постанові Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2015 у справі №826/20832/14, яка набрала законної сили, мають преюдиціальне значення і не потребують повторного доказування.

Відтак, враховуючи, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Європолекс» не порушило прав позивача, оскільки не здійснювало будівництва надбудов за адресою м. Київ, вул. Хрещатик, 16, місцевим господарським судом правомірно відмовлено в задоволенні позовних вимог до відповідача 2.

Крім того, з вказаного вище судового акта вбачається, Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 22.06.2012 № 8143/0/18-1/27-12 зазначив, що ділянка на якій розташований об'єкт реконструкції, знаходиться в межах центральної планувальної зони, Центрального історичного ареалу, архітектурної зони, на території Державного історико-архітектурного заповідника «Стародавній Київ». Для Центральної планувальної зони, Генеральним планом розвитку м. Києва до 2020 р. визначені обмеження щодо висоти будівель, що споруджуються згідно спеціальних обґрунтувань, але не вище 27 м.

Відповідно до вимог п. 1.9 ДБН Б.2.2-2-2008 в зонах охорони пам'яток запроваджується режим, що має сприяти збереженню як самих пам'яток, так і містобудівного та композиційного значення. Режим зон охорони регламентують основні архітектурні риси, масштаб, висоту і розміри в плані об'єктів нової забудови та існуючої, що підлягає реконструкції. Вибіркові реконструкції і збільшення розмірів окремих будівель, які не порушують традиційного характеру середовища, в охоронній зоні можуть виконуватись за погодженням із відповідним органом охорони культурної спадщини у відповідності з розробленими і погодженими історико-містобудівними обґрунтуваннями, нове будівництво можливе лише у виключних випадках і тільки за проектами, розробленими на основі історико-містобудівних обґрунтувань.

25.07.2014 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в м. Києві зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень (в літ. А) по вул. Хрещатик, 16 в Шевченківському районі м. Києва від 25.07.2014 за №КВ 59.

Згідно даних, внесених до зазначеної вище декларації, замовником передбачалось здійснення реконструкції нежитлових приміщень (в літ. А) без зміни їх зовнішньої конфігурації по вул. Хрещатик, 16 в Шевченківському районі м. Києва.

У статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено (в редакції, чинній на момент видачі декларації) замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Проте, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає право здійснення будівельних робіт за фактом реєстрації декларації лише для об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорії складності.

Відповідно до п.4 постанови Кабінету Міністрів України від 27.04.2011 №557 «Про затвердження Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності» до IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак: ) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб; 2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом; 3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації: можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

За твердженнями позивача, Будинок Профспілок на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 27.04.2011 №557 «Про затвердження Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності» відноситься до IV категорії складності.

На підставі ст.23 Закону України «Про прокуратуру», за результатами розгляду подання прокуратури Шевченківського району міста Києва про усунення порушень вимог містобудівного законодавства від 16.10.2014 №66-10538, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві прийнято наказ від 16.10.2014 №2 «д» про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень (в літ. А) по вул. Хрещатик, 16 в Шевченківському району м. Києва від 25.07.2014 за №КВ 59.

01.07.2014 між Підприємством «Господарське управління Київської міської ради профспілок» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Буд-Жил-Пром» (генпідрядник) укладено договір генерального підряду №100/04, за умовами якого генпідрядник за завданням замовника на свій ризик зобов'язується із свого матеріалу власними та/або залученими силами виконати і здати замовнику роботи, зазначені в п.1.2 договору на об'єкті будівництва: нежиле приміщення (офісний будинок Київської міської ради профспілок), розташоване за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16, надалі - об'єкт, у визначений цим договором строк, а замовник зобов'язаний надати будівельний майданчик (фронт робіт), прийняти закінчені роботи в установленому порядку та оплатити їх на умовах цього договору (п.1.1. договору).

З вказаного вище договору вбачається, що апелянт мав право здійснювати контроль за ходом та якістю робіт (п.5.1.1); вимагати безоплатного виправлення недоліків (п.5.1.5).

За цим же договором Підприємство «Господарське управління Київської міської ради профспілок» було зобов'язане повідомити відповідача 4 про виявлені недоліки в роботі генпідрядника (п.5.2.6).

Тобто, саме на відповідача 3 покладався обов'язок контролювати хід здійснюваних відповідачем 4 будівельних робіт.

Як встановлено судом першої інстанції, відповідачі 1, 3, 4 здійснили будівельні роботи в частині надбудови двох поверхів над адміністративною спорудою Об'єднання профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16.

У відповідності до критеріїв, визначених Законом України «Про об'єкти підвищеної небезпеки», Порядком віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності та ДБН В.1.2.-14.2009 загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» об'єкт, будівництво якого здійснювалось відповідачами, є об'єктом підвищеної небезпеки та належить до ІV категорії складності.

Положеннями ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ст.28 Закону України «Про архітектурну діяльність» власники та користувачі об'єктів архітектури зобов'язані, зокрема, отримувати в установленому законодавством порядку документ дозвільного характеру, що дає право на виконання робіт, пов'язаних із реконструкцією, реставрацією чи капітальним ремонтом об'єкта архітектури.

Згідно зі ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Отже, за приписами вказаних норм відповідачі 1, 3 та 4, розпочинаючи будівельні роботи щодо зведення об'єкта будівництва ІV категорії складності в частині надбудови двох поверхів над адміністративною спорудою, мали отримати дозвіл на виконання таких будівельних робіт та вихідні дані на здійснення будівництва.

Проте, вказані вище учасники судового процесу дозвіл на виконання будівельних робіт на спірному об'єкті не отримали. Протилежного матеріали справи не містять.

Крім того, колегія суддів зазначає, що перед схваленням та затвердженням проектів будівництва ІV категорії складності згідно зі ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проводиться їх експертиза щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення.

Відповідачами 1, 3 та 4 експертиза здійснюваного будівництва не проводилась.

В статті 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Національного стандарту №2 «Оцінка нерухомого майна» від 28.102004 №1442 наведено визначення прибудованих приміщень, під якими слід розуміти приміщення, що прибудовані до основної будівлі та мають з нею хоча б одну спільну стіну.

Проте, як вже зазначалось вище в інвестиційному договорі, містобудівному розрахунку та історико-містобудівному обґрунтуванні мова йде про різні за обсягами проекти реконструкції (надбудова та прибудова).

Поняття самочинного будівництва та правові наслідки здійснення самочинного будівництва визначено, зокрема, у ст. 376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил (ч. 1 ст. 376 ЦК України).

Згідно з ч. 7 ст. 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень (п.4.1 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами статті 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва) від 30.03.2012 №6).

Відтак, враховуючи, що відповідачі 1, 3, 4 не отримували дозволу на виконання будівельних робіт, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення позову.

Крім того, згідно спільного рішення Міністерства культури України та Київської міської державної адміністрації від 30.04.2014 №258/6 Департаментом містобудування та архітектури впроваджується діяльність з організації Всеукраїнського конкурсу на визначення кращої ідеї меморіального комплексу Героям Небесної Сотні в м. Києві.

Для широкого інформування громади міста Департамент містобудування та архітектури організував виставку «просто неба» на Майдані Незалежності в серпні 2014 року.

В процесі громадського обговорення громадською радою міста поставлено питання щодо проведення міжнародного конкурсу. В серпні 2014 року голова Київської міської державної адміністрації В. Кличко в презентації «100 днів мера» наголосив, що конкурс має стати міжнародним.

Прагнучи забезпечити відновлення будівлі, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16, з метою запобігання негативного впливу на об'єкт культурної спадщини, в тому числі шляхом забезпечення проведення відповідних археологічних, наукових та науково-проектних робіт 03.06.2015 між виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Об'єднанням профспілок, організацій профспілок у м. Києві «Київська міська рада профспілок» підписано меморандум.

У абз.2 ч.7 ст.376 ЦК України передбачено, якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Частинами 1, 2 ст.38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

За таких обставин, виходячи з того, що надбудова двох поверхів адміністративної споруди за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16 була здійснена без відповідних дозвільних документів, тобто внаслідок істотного порушення будівельних норм та правил, а також приймаючи до уваги те, що Будинок Профспілок знаходиться на території архітектурної охоронної зони Центрального історичного ареалу і у разі його реконструкції підлягають встановлені містобудівні обмеження, а також та те, що Будинок Профспілок є складовою території, пов'язаної з нещодавніми подіями на Майдані Незалежності надбудова двох поверхів на даху Будинку Профспілок підлягає знесенню.

Оскаржуючи прийняте 08.07.2015 Господарським судом міста Києва рішення у справі №910/4532/15-г, апелянт вказував на те, що він не є відповідальним за здійснення незаконної надбудови.

Колегія суддів вважає доводи відповідача безпідставними та виходить з наступного.

Статтею ст.136 Господарського кодексу України (далі - ГК України) передбачено, що право господарського відання є речовим правом суб'єкта підприємництва, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом), з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна за згодою власника у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законами. Власник майна, закріпленого на праві господарського відання за суб'єктом підприємництва, здійснює контроль за використанням та збереженням належного йому майна безпосередньо або через уповноважений ним орган, не втручаючись в оперативно-господарську діяльність підприємства. Щодо захисту права господарського відання застосовуються положення закону, встановлені для захисту права власності. Суб'єкт підприємництва, який здійснює господарську діяльність на основі права господарського відання, має право на захист своїх майнових прав також від власника

Тобто, власник майна, закріпленого на праві господарського відання за суб'єктом підприємництва: а) здійснює контроль за використанням та збереженням належного йому майна безпосередньо або через уповноважений ним орган; б) не втручається в оперативно-господарську діяльність підприємства.

Щодо захисту даного речового права застосовуються положення закону, встановлені для захисту права власності, зокрема, гл. 29 ЦК України. При цьому, суб'єкт господарювання, який здійснює господарську діяльність на засадах права господарського відання, має право на захист своїх майнових прав також і від власника.

Відтак, Підприємство «Господарське управління Київської міської ради профспілок» виходячи з положень чинного законодавства зобов'язане раціонально використовувати та зберігати будівлю, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 16 та належить йому на праві господарського відання.

Згідно зі ст.4-3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Відповідно до ст.33 вказаного Кодексу кожна сторона повинна довести ті обставини справи, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

За приписами ст.43 ГПК України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

Отже, з огляду на викладене вище, виходячи із заявлених позивачем вимог та наведених ним обґрунтувань, з огляду на наявні у справі докази та встановлені судом обставини, колегія Київського апеляційного господарського суду не вбачає підстав для скасування рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2015 у даній справі, оскільки воно відповідає нормам матеріального та процесуального права, фактичним обставинам та матеріалам справи.

Керуючись ст.ст. 99, 101-103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Підприємства «Господарське управління Київської міської ради профспілок» залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2015 у справі №910/4532/15-г - без змін.

2. Матеріали справи №910/4532/15-г повернути до Господарського суду міста Києва.

Дану постанову може бути оскаржено в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий суддя В.І. Рябуха

Судді Л.М. Ропій

Н.Ф. Калатай