РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2015Справа № 910/11961/15

Суддя Господарського суду міста Києва Карабань Я.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовомфізичної особи-підприємця ОСОБА_1
допублічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО»
провизнання протиправним та скасування рішення,
за участю представників сторін:
від позивачане з'явилися;
від відповідачаСтефієнко І.М. (довіреність від 06.04.2015 № 91/2015/04/06-1),

ВСТАНОВИВ:

У травні 2015 року ФОП ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», яким заявлено вимоги про визнання протиправним та скасування рішення комісії структурного відокремленого підрозділу «КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРИЧНІ МЕРЕЖІ» ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» з розгляду акта про порушення від 06.11.2014 № 39536, оформлене протоколом від 19.03.2015 № 1488 про визначення вартості не донарахованої електроенергії.

Позов мотивований тим, що відповідачем під час проведення позапланової перевірки було допущено порушення Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (у редакції постанови Національної комісії регулювання електроенергетики України від 17.10.2005 № 910) та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 02.08.1996 за № 417/1442 (далі - ПКЕЕ).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.05.2015 прийнято позов ФОП ОСОБА_1 до розгляду та порушено провадження у справі № 910/11961/15.

Відповідач надав суду відзив в порядку, передбаченому ст. 59 Господарського процесуального кодексу України, яким позовні вимоги відхилив повністю у зв'язку з тим, що доводи, викладені у позовній заяві спростовуються матеріалами справи.

До господарського суду 29 травня 2015 року надійшла заява від 28.05.2015 № 93/13/3546 про пропущення строку на оскарження. Вказана заява мотивована тим, що позивачем пропущено десятиденний строк на оскарження рішення комісії відповідача, встановленого п. 6.42 ПКЕЕ.

8 червня 2015 року представник позивача звернувся до господарського суду з клопотанням від 08.06.2015 про призначення експертизи з метою з'ясування питання, чи було пошкоджено пломбу.

Ухвалою від 17.06.2015 суд задовольнив клопотання позивача від 08.06.2015 та призначив у справі судову експертизу, а на період її виконання провадження зупинив. Проведення експертизи у справі доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (далі - КНДІСЕ).

12 листопада 2015 року до господарського суду надійшов лист КНДІСЕ від 29.10.2015 № 12536/15-33 разом із висновком та матеріалами справи.

Ухвалою від 23.11.2015 суд поновив провадження у справі, а її розгляд призначив на 09 грудня 2015 року.

Позивач вважається таким, що повідомлений про дату, час і місце судового засідання належним, оскільки ухвала суду від 23.11.2015 була надіслана на адресу позивача, яка відповідає відомостям, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

В судовому засіданні 09 грудня 2015 року судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши повноважного представника відповідача, вивчивши матеріали справи, повно та всебічно дослідивши обставини справи та докази на їх підтвердження, господарським судом встановлено таке.

26 вересня 2011 року між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», як постачальником, та ФОП ОСОБА_1, як споживачем, укладено додаткову угоду до договору від 12.02.2004 № 15119 (о/р НОМЕР_1) про постачання електричної енергії.

У пункті 1 додаткової угоди від 26.09.2011 сторони вирішили викласти договір від 12.02.2004 № 15119 (о/р НОМЕР_1) про постачання електричної енергії в новій редакції згідно з додатком 1 до цієї угоди.

Також у пункті 2 сторони визначили, що додатки до договору № 2 і 13, зазначені у пункті 9.1 та укладені сторонами до моменту укладення цієї угоди є чинними на весь період дії договору та є його невід'ємними частинами.

Так, у додатку 1 до додаткової угоди від 26.09.2011 викладено договір від 26.09.2011 № 15119 про постачання електричної енергії (далі - договір), згідно з предметом якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об'єктами споживача згідно з умовами договору та додатків до нього, що є його невід'ємною частиною, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами договору та додатків до нього, що є його невід'ємною частиною (п. 1 договору).

Під час виконання умов договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та ПКЕЕ (п. 2.1 договору).

У відповідності до підпункту 2.3.2 договору споживач зобов'язуються дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 договору та режиму роботи електроустановок відповідно до додатків «Перелік об'єктів споживача» та «Обсяги постачання електричної енергії споживачу та субспоживачу».

Згідно з підпунктом 4.2.3 договору споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1 - 4.2.3 договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

У пункті 4.4 договору передбачено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт скаладається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов'язана попередити іншу сторону про необхідність складання акту. Інша сторона не може без поважних причин відмовитися від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в ньому має бути запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Згідно зі статтями 11, 509 Цивільного кодексу України договір є підставою виникнення цивільних прав і обов'язків (зобов'язань), які мають виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору (ст. 526 ЦК України), а одностороння відмова від виконання зобов'язання не допускаються (ст. 525 ЦК України).

Так, судом встановлено, що 06 листопада 2014 року представниками відповідача під час позапланової перевірки засобів обліку електроенергії, проведеної у нежитловому приміщенні, яке належить позивачеві на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 04.12.2001, посвідченого приватним нотаріусом та зареєстрованого у реєстрі за № 6998, та яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, було виявлено факт порушення позивачем статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та пунктів 3.3, 3.31, 6.40 ПКЕЕ, а саме пошкодження пломби типу «Люмісіл» № 6465671 на ввідному роз'єднувачі, повторне встановленне.

У п. 9 Акту вказано, що прилад обліку знято, укладено у пакет, пакет опломбовано пломбою № С18626046 та вилучено представниками енергопостачальника.

Вказане порушення зафіксовано в Акті від 06.11.2014 № 39536 про порушення, який підписано трьома представниками відповідача та уповноваженою позивачем особою ОСОБА_4

Акт від 06.11.2014 № 39536 містить зауваження з боку уповноваженої позивачем особи, зі змісту якого вбачається, що з фактом порушення не згоден і, як даній особі відомо, втручань не було.

Також судом встановлено, що представниками відповідач складено Акт від 06.11.2014 № 383р про пломбування засобів обліку. Тобто вказаним актом зафіксовано факт встановлення на засіб обліку електроенергії нових пломб. Вказаний Акт підписано трьома представниками відповідача та представником споживача ОСОБА_4

Суд відзначає, що пломба за № 6465671 була встановлена на лічильнику позивача до проведення перевірки, що підтверджується Інвентаризаційним описом від 21.11.2013 № 366, який підписано представником позивача, та засвідчена копія якого міститься у матеріалах справи.

18 грудня 2014 року відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення від 06.12.2014 № 39536, на якому прийнято рішення, оформлене протоколом від 18.12.2014 № 470, направити пломбу на криміналістичну експертизу.

На вказаному засіданні був присутній відповідач, який у протоколі зазначив (рукописний текст), що із висновками комісії відповідача та актом про порушення не згоден.

Проведення експертизи відповідачем доручено Державному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру. На вирішення експертів вказаної установи поставлено такі питання: 1) чи є сліди стороннього втручання в одноразовій номерній пломбі ПАТ «КИЇВЕНЕРГО»?; 2) чи встановлювалась надана пломба повторно?

Відповідно до п. 1.2 ПКЕЕ експертиза засобу обліку - комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо цілісності пломб, якими опломбовується засіб обліку, їх відповідності пломбам заінтересованих організацій, відповідності засобу обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації;

Згідно з п. 6.38 ПКЕЕ за результатами технічної перевірки складається акт, в якому зазначаються виявлені недоліки. У разі потреби проводиться експертиза відповідних засобів обліку. Якщо експертиза виявить втручання споживача в роботу засобів обліку, споживачу проводиться перерахунок кількості спожитої електричної енергії відповідно до законодавства України.

Так, відповідно до висновків від 04.02.2015 № 5-18т, зроблених експертом Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру, 1) на наданій на дослідження пломбі «Люмісіл» № 6465671, є сліди стороннього втручання; 2) вказана пломба була знята після її навішування, способом вилучення деталі замикання з корпусу пломби (шляхом направленої дії на донну частину деталі замикання (ротора), через отвір, утворений в корпусі пломби), та навішувалася повторно способом обертання деталі замикання (шляхом механічного впливу інструмента з двома загостреними робочими поверхнями (ножиці, циркуль-вимірювач та ін.).

У матеріалах справи міститься засвідчені копії листів від 16.02.2015 № 030/34-575 і від 16.02.2015 № 030/34-574, якими відповідач повідомляв позивача про дату, час і місце засідання комісії з розгляду акту про порушення від 06.12.2014 № 39536. Вказані листи надсилалися позивачеві на його адресу місцезнаходження та адресу, за якою здійснювалася перевірка. За останньою адресою поштове відправлення відповідача отримала особа позивача на підставі довіреності, що підтверджується повідомленням поштового зв'язку, засвідчена копія якого міститься у матеріалах справи. Отже, позивач був повідомлений про засідання комісії відповідача належним чином.

Судом встановлено, що 19 березня 2015 року відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення від 06.11.2014 № 39536, на якому було прийнято рішення, оформлене протоколом від 19.03.2015 № 1488 (далі - спірне рішення), провести нарахування згідно з пунктами 2.4 і 2.5 та за формулами 2.4 і 2.6 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

Нарахування вирішено здійснити з урахуванням таких вихідних даних: потужність 33 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год., 6 днів на тиждень; коефіцієнт використання обладнання К=0,5; період нарахування з 07 травня 2014 року по 06 листопада 2014 року (шість місяців).

Згідно зі спірним рішенням вартість недорахованої електроенергії становить 15431,74 грн та 506,52 грн за проведену експертизу.

Спірне рішення підписано трьома членами комісії відповідача. Відповідач або його представник на даному засіданні комісії був відсутній.

При цьому суд встановив, що копії протоколу від 19.03.2015 № 1488, розрахунку по акту про порушення, рахунку для оплати недорахованої електричної енергії по акту про порушення та рахунку для оплати компенсації вартості проведеної експертизи було надіслано відповідачем позивачеві 26 березня 2015 року разом із листом від 25.03.2015 № 030/34-1315. Вказаний лист отримано особою відповідача на підставі довіреності 27 березня 2015 року, про що свідчить повідомлення поштового зв'язку, засвідчена копія якого міститься у матеріалах справи.

Отже, відповідно до ст. 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною 1 ст. 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно з частиною 2 вищезазначеної статті перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Отже, зі змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення постачальника електричної енергії про донарахування споживачу 15431,74 грн вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Спір між сторонами у даній справі виник, як стверджує позивач, внаслідок того, що відповідачем під час проведення позапланової перевірки було допущено порушення ПКЕЕ, а саме: 1) проведено розпломбування, проте акт про такі дії не складався; 2) у акті про порушення не вказано про вилучення і опломбування пакету із пломбою; 3) позивача не повідомлено про дату і місце проведення експертизи, та не ознайомлено його із висновками; 4) у протоколі не визначено обсягу недонарахованої електроенергії в кВт/год; 5) позивача не повідомлено про засідання комісії по розгляду акта про порушення від 06.11.2014 № 39536; 6) у протоколі відсутні посилання на висновки експертного дослідження.

Позивач також заперечує проти донарахованої вартості спожитої електроенергії, оскільки вважає, що матеріали перевірки підтверджують факт того, що позивач не втручався в схему електроспоживання у зв'язку із чим, розрахунок вартості електроенергії здійснено невірно.

Враховуючи наведені обставини, позивач звернувся до господарського суду з позовом у даній справі.

Так, згідно з частинами 1, 2 і 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», чинного на момент виникнення спірних правовідносин, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Аналогічні норми містяться у п. 1.3 і 10.2 ПКЕЕ, ч. 2 ст. 275 Господарського кодексу України.

У відповідності до ч. 2 ст. 27 ЗУ «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією.

Як встановлено у п. 3.3 ПКЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

У пункті 3.31 ПКЕЕ передбачено, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Згідно з п. 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Пунктом 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Отже, виходячи з наведених вище норм права і обставин справи, які підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами, суд зазначає таке.

Як встановлено вище, за наслідками проведеної відповідачем позапланової перевірки засобу обліку позивача, відповідачем було встановлено порушення позивачем норм законодавства, які регулюють правовідносини сторін, пов'язаних з електропостачанням, а саме пошкодження споживачем пломби типу «Люмісіл» № 6465671 на ввідному роз'єднувачі та її повторного встановлення. Даний факт, крім висновку експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 04.02.2015 № 5-18т, підтверджується висновком судового експерта КНДІСЕ від 29.10.2015 № 12536/15-33, зробленого за результатами проведення трасологічної експертизи.

Так, експерт КНДІСЕ, на поставлене судом питання щодо пошкодження пломби типу «Люмісіл» № 6465671 на ввідному роз'єднувачі та її повторного встановлення, надав висновок, що надана на дослідження полімерна пломба із серійним № 6465671, після її навішування, піддавалася зняттю шляхом вилучення вставки із корпусу пломби шляхом направленої дії на донну частину вставки через отвір у корпусі пломби інструментом із загостреною робочою поверхнею.

Таким чином, факт допущення позивачем порушення правил, які регулюють правовідносини сторін, належним чином доведено і матеріалами справи підтверджено.

Щодо доводів позивача, якими останній мотивує свій позов, суд зазначає таке.

Як встановлено судом вище, в Акті від 06.12.2014 № 39536 про порушення та Акті від 06.11.2014 № 383р про пломбування засобів обліку було зафіксовано факт зняття пломб за № 6465671 і № 6465669, та опломбування пакету, у якій укладено пломбу № 6465671, пломбою № С18626046.

Також судом вище встановлено, що відповідач надсилав позивачеві на дві його адреси листи від 16.02.2015 № 030/34-574 і від 16.02.2015 № 030/34-575, якими повідомляв останнього про засідання комісії з розгляду акту про порушення від 06.12.2014 № 39536. Лист від 16.02.2015 № 030/34-574 позивач отримав, проте на засідання не з'явився і з висновком експерта від 04.02.2015 № 5-18т не ознайомився. На відповідача чинним законодавством не покладено обов'язок ознайомлювати споживача-порушника із висновками експертизи або надсилати їх.

Щодо кількості недорахованої електроенергії в кВт/год, то вона вказана у розрахунку вартості електроенергії, спожитої без обліку за Актом про порушення від 06.12.2014 № 39536, яка була надіслана відповідачем позивачеві разом із протоколом від 19.03.2015 № 1488, та що відповідає правилам, встановленим у п. 6.42 ПКЕЕ.

Також суд зазначає, що зазначення у протоколі засіданні комісії по розгляду акта про порушення висновків експертного дослідження нормами чинного законодавства не вимагається.

Таким чином, з наведеного слідує, що матеріали даної справи спростовують доводи позивача, якими останній обґрунтовує свій позов.

Крім того, позивач не довів суду та відповідними доказами не довів той факт, що зафіксоване відповідачем порушення норм ПКЕЕ допущено не позивачем.

Щодо розрахунку вартості недоврахованої електроенергії, яка спожита позивачем, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що розрахунок вартості недоврахованої електроенергії здійснювався за формулами, встановленими у пунктах 2.1, 2.2 і 2.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562.

Перевіривши розрахунок вартості недоврахованої електроенергії, суд дійшов висновку, що він є вірним, а тому доводи позивача є безпідставними.

Обов'язок доказування відповідно до пункту 4 частини третьої статті 129 Конституції України та статті 33 ГПК України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Відповідно до статті 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Підсумовуючи сукупність обставин справи і норм права, суд дійшов висновку про безпідставність позову, оскільки доводи позивача, на яких ґрунтується позов, спростовуються матеріалами справи.

Таким чином, позивачем не доведено і документально не підтверджено неправомірність застосування відповідачем до позивача оперативно-господарської санкцій шляхом нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії, а тому суд вважає, що у позові слід відмовити у повному обсязі.

За приписами ч. 5 ст. 49 ГПК витрати, пов'язані зі сплатою судового збору, покладаються на позивача.

Керуючись статтями 33, 34, 43, 44, 49, статтями 82-85 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 16 грудня 2015 року.

Суддя Я.А. Карабань