ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2015 року Справа № 922/2318/15

Вищий господарський суд України у складі колегії суддів:

головуючого Гончарука П.А.
суддів Кондратової І.Д. Стратієнко Л.В. (доповідач)
за участі представників: позивача: відповідача: прокуратури: не з'явився Боброва О.О., Шишкін П.С. Клюге Л.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Харківської філії
на рішення та постановуГосподарського суду Харківської області від 03 червня 2015 року Харківського апеляційного господарського суду від 02 вересня 2015 року
у справі№ 922/2318/15
за позовомв.о. прокурора м. Харкова в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції в Харківській області
допублічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Харківської філії
про стягнення 214 586,50 грн

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2015 р. в.о. прокурора м. Харкова в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції в Харківській області звернувся до суду з позовом про стягнення з публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Харківської філії на користь Державного бюджету України збитки, заподіяні державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, в розмірі 214 586,50 грн.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 03.06.2015 (суддя - Сальнікова Г.І.), залишеним без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 02.09.2015 (головуючий - Слободін М.М., судді - Гончар Т.В., Гребенюк Н.В.), позов задоволено.

Стягнуто з відповідача на користь Державного бюджету України збитки, заподіяні державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, в розмірі 214 586,50 грн.

Стягнуто з відповідача на користь Державного бюджету України судовий збір.

У касаційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, просить скасувати постановлені у справі судові рішення і передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Заслухавши пояснення представників відповідача, прокурора, обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається із матеріалів справи і встановлено господарськими судами, в період з 12.11.2013 по 02.12.2013, у присутності відповідальних посадових осіб Харківської філії ПАТ "Укртелеком", державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Харківської області проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Харківською філією ПАТ "Укртелеком" (м. Харків, вул. Іванова, 7/9) під час якої були виявлені порушення природоохоронного законодавства, зокрема в галузі охорони атмосферного повітря.

За результатами перевірки було складено акт перевірки дотримання природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 1552/01-03/07-11 від 02.12.2013, в якому встановлено, що до дозволів на викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами Харківської філії ПАТ "Укртелеком" не увійшли організовані стаціонарні джерела щодо викидів від паливовикористовуючого обладнання, а саме котли опалювальні: (АОГВ-23,2, АОГВ-25 ЦхТУ №2, АОГВ-96 (4 од.) ЦхТУ №3, МАЯК 10Р- ЦхТУ №5, АОГВ-23, АОГВ-29 ЦхТУ №6, КЧМ-30, СЛИМ, КСТ-16, СЛІМ1,230 (2 од.) - ЦхТП №11, АОГВ-100Є, КСТ-16 - ЦхТУ №14, Колві Термона КТН50СЕ (2 од.) - ЦхТУ №16, АОГВ-23,2 - ЦхТУ №17, АОГВ-96 та АОГВ-50 - ЦхТУ №18, АОРВ-100Є (2 од.) - ЦхТУ №21, АОГВ-50, АОГВ-96 - ЦхТУ №25, VIADRUS U22C (2 од.) - ЦхТУ №9, НИИСТУ-5, КТ2Е (2 од.) - ЦхТУ №15, КСТ-16 - ЦхТУ №20, КСТ-16 (2 од.) - ЦТУ та ін.

Відповідно до акту перевірки, Харківська філія ПАТ "Укртелеком" проводила свою господарську діяльність з порушенням порядку здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (без відповідного дозволу), тобто здійснювала наднормативний викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що є порушенням ч. 5 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря".

Вказаний акт підписано уповноваженою особою відповідача із внесенням своїх зауважень, викладених у листі № 01-32/531/1 від 05.12.2013. В листі було зазначено про те, що під час перевірки державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища не враховані дозволи на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря на деякі виявлені стаціонарні джерела викидів.

Відповідно до розрахунку, здійсненого позивачем згідно з Методикою № 639, розмір шкоди, заподіяної відповідачем навколишньому природному середовищу в результаті його неправомірних дій складає: за період з 01.06.2012 по 01.06.2013 - 202 209,71 грн, за період з 12.11.2013 по 10.12.2013 - 12 376,79 грн. Отже, в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу відповідачем державі було завдано збитків на загальну суму 214 586,50 грн.

З метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час проведеної перевірки, Державною екологічною інспекцією у Харківській області відповідачу було видано припис № 07-25-478, за яким останній в строк до 02.04.2014 мав отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел забруднення по неврахованим у дійсних дозволах стаціонарним джерелам викидів.

Як встановлено судами, дії посадових осіб Державної екологічної інспекції у Харківській області щодо складання акту перевірки № 1552/01-03/07-11 від 02.12.2013 та щодо винесення припису відповідачу не оскаржувалися.

24.02.2015 Державна екологічна інспекція у Харківській області звернулася до відповідача з претензією № 13 про відшкодування останнім у добровільному порядку 214 586,50 грн збитків, нарахованих за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу.

Проте, вказана претензія відповідачем була залишена без відповіді і задоволення.

Обґрунтовуючи вимоги, в.о. прокурор посилається на те, що відповідачем було здійснено викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідних дозволів уповноваженого органу виконавчої влади, що є порушенням вимог ст. ст. 11, 33 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" та спричинило державі збитки на суму 214 586,50 грн.

Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" передбачено, що викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 зазначеного Закону, особи, винні у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону - несуть відповідальність згідно з законом.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Порядок розрахунку розмірів компенсації збитків через наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлено Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 639 від 10.12.2008.

Пунктом 2.1. Методики визначено, що наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, включаючи окремі забруднюючі речовини, викиди яких підлягають регулюванню відповідно до законодавства.

Відповідно до п. 2.2. Методики факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами при проведенні перевірки суб'єктів господарювання інструментально-лабораторними методами контролю та розрахунковими методами.

Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" передбачено, що шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

Відповідно до ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно з п. 3.11. Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з моменту виявлення порушення до моменту його усунення, з урахуванням фактично відпрацьованого часу.

Відповідно до п. 4.1 Методики розмір відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тонни забруднюючої речовини в атмосферне повітря розраховується на основі розміру мінімальної заробітної плати, установленої на час виявлення порушення, помноженої на коефіцієнт 1,1, з урахуванням регулювальних коефіцієнтів і показника відносної небезпечності кожної забруднюючої речовини.

За п. 3.6. Методики розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за параметрами джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб'єкта господарювання (матеріали інвентаризації стаціонарних джерел викидів, технологічні регламенти виробництва, режимні карти роботи паливовикористовувального обладнання, питомі викиди (показники емісії), дані державних статистичних спостережень з охорони атмосферного повітря за формою № 2-ТП (повітря), або згідно з методиками для розрахунків маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди.

Частиною 1 ст. 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відшкодування шкоди на підставі цієї норми здійснюється у разі, наявності у діях відповідача всіх елементів складу цивільного правопорушення у їх сукупності: неправомірної поведінки особи, наявності шкоди, причинного зв'язку між протиправною поведінкою та шкодою, вини.

Господарські суду встановивши, що відповідач здійснював викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу при здійсненні своєї господарської діяльності, що є порушення вимог чинного законодавства та наявність в діях відповідача складу господарського правопорушення, прийшли до правильного висновку про стягнення з відповідача 214 586,50 грн збитків.

Також обґрунтованим є висновок господарських судів про те, що наданий позивачем акт перевірки та припис є належними доказами, що підтверджують, що у відповідача були відсутні дозволи на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря у зазначений період.

Також суди прийшли до обґрунтованого висновку, що позивачем було правильно визначено період порушення (викид забруднюючих речовин без дозволів) і доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Правомірним є також висновок судів, що Методикою № 639 державні інспектори Держекоінспекції не обмежені у праві самостійно вибирати відповідні документи для розрахунку маси викиду, до якого входить час роботи джерела, а тому застосувавши при розрахунку розміру шкоди завантаженість технологічного обладнання по даним таблиці 2.1. матеріалів звіту інвентаризації стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, Державною екологічною інспекцією у Харківській області дотримані вимоги п. п. 3.11, 3.6 Методики.

Інші посилання відповідача в обґрунтування касаційної скарги також не підтверджуються матеріалами справи, спростовуються висновками судів та не доведені відповідно до вимог ст. 33 ГПК України.

Отже, підстав для скасування постановлених у справі судових рішень не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1115, 1117, 1119- 11111 ГПК України, Вищий господарський суд України

ПОСТАНОВИВ:

касаційну скаргу публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Харківської філії залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Харківської області від 03 червня 2015 року та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 02 вересня 2015 року у справі за № 922/2318/15 - без змін.

Головуючий, суддя П. Гончарук
Суддя І. Кондратова
Суддя Л. Стратієнко