РІШЕННЯ

01.12.2015Справа №910/25777/15

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., при секретарі судового засідання Нечай О.Н., розглянув у відкритому судовому засіданні

справу № 910/25777/15

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «BELAMEKS», м. Рига,

до державного підприємства матеріально-технічного забезпечення залізничного транспорту України «Укрзалізничпостач», м. Київ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Автономні джерела струму», м. Київ,

про визнання недійсними торгів та визнання недійсним договору,

за участю представників:

позивача - Петрухіна О.В. (довіреність від 21.08.2015 № б/н); Гордіюк І.І. (довіреність від 21.08.2015 № б/н);

відповідача - Красовський В.О. (довіреність від 12.01.2015 № ЦХП-15/4);

третьої особи - не з'явилися;

вільний слухач - ОСОБА_4 (паспорт серія НОМЕР_1).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «BELAMEKS» (далі - Товариство) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про:

- визнання недійсними відкритих торгів на закупівлю акумуляторів електричних та частин до них (акумуляторні батареї до пасажирських вагонів, акумулятори та акумуляторні батареї до тягового рухомого складу, Код ДК 27.20.2, дата оприлюднення та номер оголошення про проведення процедури закупівлі, розміщеного на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель - 24.04.2015, №120197 у бюлетені «Вісник державних закупівель» №240).

- визнання недійсним договору від 22.07.2015 № ЦХП-07-02815-01 (далі - Договір), укладеного державним підприємством матеріально-технічного забезпечення залізничного транспорту України «Укрзалізничпостач» (далі - Підприємство) і товариством з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Автономні джерела струму» (далі - ТОВ «ТД «Автономні джерела струму»).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.10.2015 порушено провадження у справі; призначено судовий розгляд на 10.11.2015; залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ТОВ «ТД «Автономні джерела струму».

04.11.2015 позивач подав суду документи для долучення до матеріалів справи на виконання вимог ухвали суду про порушення у справі.

09.11.2015 позивач подав суду заяву про зміну позовних вимог, в якій просив, крім заявлених позовних вимог, про таке: стягнути з Підприємства 128 957,23 євро, що включає витрати понесені Товариством з метою участі у торгах відповідно до вимог тендерної документації у сумі 2 037,23 євро та упущену вигоду у сумі 126 920 євро.

10.11.2015 відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти заявленого позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.11.2015 оголошено перерву до 24.11.2015, у зв'язку з неявкою представників третьої особи та необхідністю надання сторонами пояснень на заяву позивача та відзив відповідача.

24.11.2015 Підприємство подало відзив на позовну заяву (з врахуванням заяви про зміну предмету позову).

Представники сторін у судовому засіданні 24.11.2015 подали клопотання про продовження строку розгляду спору.

Суд визнав клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.11.2015 розгляд справи було відкладено на 01.12.2015; продовжено строк розгляду спору на п'ятнадцять днів.

01.12.2015 Підприємство подало суду клопотання про долучення до матеріалів справи копії листа директора з реформування майнової та правової політики.

01.12.2015 позивач подав суду письмові пояснення на відзив відповідача, в яких Товариство заперечило проти доводів Підприємства.

Представник відповідача у судовому засіданні 01.12.2015 заявив клопотання про відкладення судового розгляду, посилаючись на необхідність підготовки та подання документів, що підтверджують реорганізацію Підприємства.

Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про відкладення, виходячи з такого.

Клопотання мотивоване тим, що відповідач перебуває у процесі реорганізації.

Разом з тим, судом було роздруковано витяг із Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, з якого вбачається те, що Підприємство перебуває в процесі припинення з 22.07.2014, проте на даний час відомостей про завершення вказаного процесу у реєстрі немає.

Таким чином, підстав для відкладення судового засідання у розумінні статті 77 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) не вбачається.

Крім того, Відповідно до статті 42 ГПК України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно зі статтею 43 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Господарський суд створює сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства.

Відповідно до частини першої статті 69 ГПК України спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Отже, повторне відкладення судового розгляду в даній справі є недоцільним і таким, що суперечить принципу розумності строку вирішення спору.

Представники позивача у судовому засіданні 01.12.2015 надали пояснення по суті спору; позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні надав пояснення по суті спору; проти задоволення позовних вимог заперечив.

Представники третьої особи у судове засідання 01.12.2015 не з'явилися; про причини неявки суд не повідомили; вимоги ухвал суду не виконали.

Ухвали Господарського суду міста Києва було надіслано учасника процесу на адреси, зазначені у позовній заяві та у витягах з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що також підтверджується відмітками канцелярії на звороті таких ухвал та рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

У підпункті 3.9.2 пункту 3.9 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» (далі - Постанова № 18) зазначено, що, розпочинаючи судовий розгляд, суддя має встановити, чи повідомлені про час і місце цього розгляду особи, які беруть участь у справі, але не з'явилися у засідання. Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце її розгляду судом, якщо ухвалу про порушення провадження у справі надіслано за поштовою адресою, зазначеною у позовній заяві. У випадку нез'явлення в засідання представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Господарський суд визнав наявні в матеріалах справи документи достатніми для вирішення спору та відповідно до статті 75 ГПК України розглянув справу за наявними в ній матеріалами.

У судовому засіданні 01.12.2015 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення, відповідно до статті 85 ГПК України.

Судом, у відповідності до вимог статті 811 ГПК України, складалися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників сторін, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство матеріально-технічного забезпечення залізничного транспорту України «Укрзалізничпостач» (далі - Підприємство) розмістило оголошення про проведення процедури відкритих торгів на закупівлю акумуляторів електричних та частин до них (акумуляторні батареї до пасажирських вагонів, акумулятори та акумуляторні батареї до тягового рухомого складу. Код ДК 27.20.2), дата оприлюднення та номер оголошення про проведення процедури закупівлі, розміщеного на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель - 24.04.2015, №120197 у бюлетені «Вісник державних закупівель» №240.

Товариство з обмеженою відповідальністю «BELAMEKS» (далі - Товариство) 20.05.2015 подало відповідачу заявку-пропозицію на участь у відкритих торгах та документи, які були визначені документацією конкурсних торгів.

04.06.2015 була проведена процедура розкриття пропозицій конкурсних торгів, за результатами якої Товариство отримало повідомлення про відхилення пропозиції конкурсних торгів від 02.07.2015 № ЦХП-20/2512.

02.07.2015 Підприємство надіслало позивачу повідомлення про результати процедури закупівлі № ЦХП-20/2510, в якому відповідач повідомив, що переможцем конкурсних торгів було визначено ТОВ «ТД «Автономні джерела струму».

Повідомлення про акцепт пропозиції конкурсних торгів на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель було оприлюднене 08.07.2015, №159849 у бюлетені «Вісник державних закупівель» №288 (08.07.2015).

За результатами відкритих торгів 22.07.2015 Підприємством і ТОВ «ТД «Автономні джерела струму» було укладено Договір.

Позивач вважає, що результати відкритих торгів та Договір мають бути визнані недійсними, оскільки відповідач неправомірно відхилив пропозицію Товариства, яка була більш економічно вигідною.

На думку позивача, пропозиція конкурсних торгів повністю відповідала вимогам документації конкурсних торгів.

Судом встановлено, що Підприємство відхилило пропозицію Товариства посилаючись на таке:

- учасником надана пропозиція, яка не містить оригіналу гарантії виконання зобов'язань позивача по сплаті забезпечення пропозиції конкурсних торгів, гарантом за якою виступає банківська установа, надано кольорову копію та переклад згідно, якого неможливо встановити хто робив переклад, що не відповідає умовам пункту 3.3 «Забезпечення пропозиції конкурсних торгів», пункту 1.7 «Інформація про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені пропозиції конкурсних торгів» документації конкурсних торгів;

- учасником надана пропозиція, яка не містить дані на товар, що не відповідає умовам підпункту 4 пункту 3.7. «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» та додатку 4 документації конкурсних торгів;

- учасником надана пропозиція, яка містить заявку - пропозицію в якій не зазначено строк поставки продукції та запропонована оплата у вигляді 100% предоплати, що не відповідає умовам додатку 2 документації конкурсних торгів;

- учасником надана пропозиція, яка не містить документів відповідно додатку 1 документації з належним перекладом, що не відповідає умовам додатку 1 документації конкурсних торгів.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про здійснення державних закупівель» (у редакції чинній на момент проведення конкурсних торгів; далі - Закон) документація конкурсних торгів - це документація, що розробляється та затверджується замовником, оприлюднюється для вільного доступу та безоплатно подається замовником під час проведення торгів (конкурсних торгів) фізичним/юридичним особам. Документація конкурсних торгів не є об'єктом авторського права та/або суміжних прав.

Пропозиція конкурсних торгів - це пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог документації конкурсних торгів.

Частиною другою статті 22 Закону передбачено, що документація конкурсних торгів повинна містити: інструкцію з підготовки пропозицій конкурсних торгів; кваліфікаційні критерії до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб документального підтвердження відповідності учасників встановленим критеріям та вимогам згідно із законодавством; інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов'язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретні торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; проект договору або основні умови, які обов'язково будуть включені до договору про закупівлю; опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані пропозиції конкурсних торгів, у разі, якщо учасникам дозволяється подати пропозиції конкурсних торгів стосовно частини предмета закупівлі (лота); перелік критеріїв та методику оцінки пропозицій конкурсних торгів із зазначенням питомої ваги критеріїв; строк, протягом якого пропозиції конкурсних торгів вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття пропозицій конкурсних торгів; інформацію про валюту, в якій повинна бути розрахована і зазначена ціна пропозиції конкурсних торгів; інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені пропозиції конкурсних торгів; зазначення способу, місця та кінцевого строку подання пропозицій конкурсних торгів; порядок надання роз'яснень щодо документації конкурсних торгів; розмір, вид та умови надання забезпечення пропозицій конкурсних торгів (якщо замовник вимагає його надати); розмір, вид, умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); місце, дату і час розкриття пропозицій конкурсних торгів; прізвище, ім'я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв'язок з учасниками; у разі закупівлі робіт або послуг - вимогу про зазначення учасником у пропозиції конкурсних торгів інформації (повне найменування та місцезнаходження) про кожного суб'єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю. Документація конкурсних торгів може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Відповідно до статті 27 Закону розкриття пропозицій конкурсних торгів здійснюється в день закінчення строку їх подання у час та в місці, що зазначені в оголошенні про проведення процедури закупівлі.

До участі у процедурі розкриття пропозицій конкурсних торгів замовником допускаються всі учасники або їх уповноважені представники, а також представники засобів масової інформації та уповноважені представники громадських об'єднань. Відсутність учасника або його уповноваженого представника під час процедури розкриття пропозицій конкурсних торгів не є підставою для відмови в розкритті чи розгляді або для відхилення його пропозиції конкурсних торгів.

Під час розкриття пропозицій конкурсних торгів перевіряється наявність чи відсутність усіх необхідних документів, передбачених документацією конкурсних торгів, а також оголошуються найменування та місцезнаходження кожного учасника, ціна кожної пропозиції конкурсних торгів або частини предмета закупівлі (лота). Зазначена інформація вноситься до протоколу розкриття пропозицій конкурсних торгів.

Протокол розкриття пропозицій конкурсних торгів складається в день розкриття пропозицій конкурсних торгів за формою, встановленою Уповноваженим органом.

Протокол розкриття пропозицій конкурсних торгів підписується членами комітету з конкурсних торгів та учасниками, які беруть участь у процедурі розкриття пропозицій конкурсних торгів.

Завірена підписом голови комітету з конкурсних торгів та печаткою замовника копія протоколу розкриття пропозицій конкурсних торгів надається будь-якому учаснику на його запит протягом одного робочого дня з дня отримання такого запиту.

Протокол розкриття пропозицій конкурсних торгів оприлюднюється відповідно до статті 10 цього Закону.

Статтею 29 Закону передбачено, що замовник відхиляє пропозицію конкурсних торгів у разі, якщо: 1) учасник: не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 16 цього Закону; не погоджується з виправленням виявленої замовником арифметичної помилки; не надав забезпечення пропозиції конкурсних торгів, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; 2) наявні підстави, зазначені у статті 17 та частині сьомій статті 28 цього Закону; 3) пропозиція конкурсних торгів не відповідає умовам документації конкурсних торгів.

Господарський суд міста Києва дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, виходячи з такого.

Відповідач відповідно до вимог Закону відхилив пропозицію позивача як таку, що не відповідає документації конкурсних торгів, з огляду на таке.

Під час дослідження конкурсних пропозицій було виявлено, що позивачем подано не оригінал, а кольорову фотокопію гарантії виконання зобов'язань учасника.

Крім того, переклад доданий до гарантії не відповідає умовам пункту 3.3 «Забезпечення пропозиції конкурсних торгів» та пункту 1.7 «Інформація про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені пропозиції конкурсних торгів» документації конкурсних торгів, а саме не містить даних хто саме здійснював переклад.

Товариство документально не підтвердило, що ним було подано саме оригінал, а не кольорову фотокопію.

Посилання на відеозапис як доказ, що підтверджує наявність оригіналу при розкритті пропозицій є безпідставним, оскільки під час розкриття пропозиції було зазначено про наявність гарантій без зазначення статусу, вказаного документа (оригінал, кольорова копія, завірена належним чином копія, тощо).

Відповідно до статті 27 Закону при розкритті конкурсних пропозицій перевіряється лише наявність або відсутність документа без визначення статусу документа.

Крім того, позивач не пояснив причин неподання зауважень на протокол відхилення пропозицій конкурсних торгів від 02.07.2015, який відповідно до статті 10 Закону було оприлюднено протягом трьох робочих днів.

Що ж до другої підстави, а саме не зазначення Товариством у пропозиції даних про товар, що не відповідає умовам документації конкурсних торгів, то слід вказати таке.

Так, у відповідності до підпункту 4 пункту 3.7. «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» та додатку № 4 документації конкурсних торгів передбачено таке: « 4.1 Надати дані у табличній формі, що зазначена у Додатку 4. Інструкція щодо заповнення таблиці. У колонці 1 зазначається номер лота. У колонці 2 зазначається номер позиції в лоті. У колонці 3 зазначається повне найменування продукції (назва, тип, вид, виконання, тощо) згідно з нормативною документацією. У колонці 4 зазначається найменування виробника, місто та країна походження продукції. Місто країни дальнього зарубіжжя може не вказуватися. Якщо виробників декілька, їм присвоюються порядкові номери і вказуються у всіх колонках, в яких дані відрізняються. У колонці 5 вказується дата виготовлення продукції, але не раніше 01.01.2015р. (при умові, що не порушені терміни та умови її зберігання) (у форматі ДД.ММ.РРРР) У колонці 6 вказується позначення (номери та індекси) нормативно-технічної документації (стандарти, технічні умови, креслення, тощо). У колонці 7 вказуються найменування всіх супровідних документів, що підтверджують якість та відповідність продукції (виробника та інших органів). У колонці 8 зазначається порядок надання всіх супровідних документів, що підтверджують якість та відповідність продукції (виробника та інших органів). У колонці 9 вказується гарантійний термін експлуатації продукції. У колонці 10 - гарантійний термін зберігання продукції. Гарантійні терміни не повинні бути менші, ніж передбачено нормативно-технічною документацією та виробником. У колонці 11 вказуються умови щодо транспортування партій продукції (кількість, тара, кріплення та інше). У колонці 12 вказується вид транспорту (залізничним транспортом загального призначення або автотранспортом). 4.2. Надати порівняльну таблицю технічних та якісних характеристик (Додаток 10).»

У складі пропозиції конкурсних торгів позивача був відсутній окремий і обов'язковий документ у вигляді даних на товар.

Посилання позивача на те, що вказані дані не є обов'язковими безпідставні, оскільки пропозиція має повністю відповідати документації, яка була визначена замовником, тобто Підприємством.

Крім того, позивач вказав у пропозиції строк оплати, який не відповідає документації конкурсних торгів та, зокрема, основним умовам договору.

Товариство запропонувало 100% предоплату, у свою чергу, Підприємство визначило строк оплати з відстрочкою платежу вже після отримання товару.

Отже, саме у вказаній невідповідності пропозиції позивача документації відповідача вбачається суттєва розбіжність між пропозиціями сторін, що по суті унеможливлює узгодження такої суттєвої умови договору поставки як строк оплати.

Підприємством було відхилено пропозицію Товариства також, у зв'язку з тим, що учасником надана пропозиція, яка не містить документів відповідно додатку 1 документації з належним перекладом, що не відповідає умовам додатку 1 документації конкурсних торгів.

Так, відповідно пункту 1.7 «Інформація про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені пропозиції конкурсних торгів» розділу 1 загальних положень документації конкурсних торгів пропозиції конкурсних торгів, підготовлені учасниками - резидентами України, викладаються українською мовою. Пропозиції конкурсних торгів підготовлені учасниками - нерезидентами України можуть бути викладені іншою мовою, при цьому повинні мати завірений переклад українською мовою бюро перекладів, якщо інше не передбачено цією документацією конкурсні торгів. У разі розбіжностей з текстом оригіналу перевага надається україномовному тексту. При цьому, проектна, технічна документація, а також документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, які викладені в оригіналі російською мовою, не потребують перекладу українською мовою.

Позивач, у свою чергу, до пропозиції конкурсних торгів додав документи, передбачені додатком № 1 згідно з пунктами 1 - 9 для учасників-нерезидентів України, але без наявного належного перекладу передбаченого примітками до цього переліку документів визначеному у пунктах 1 - 9 для учасників-нерезидентів України додатку №1.

З огляду на викладене, підстав для визнання недійсними результатів відкритих торгів не має.

Відповідно до частини першої статті 1 ГПК України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності, мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Таким чином, передумовою для захисту прав та охоронюваних законом інтересів особи є наявність такого права або інтересу та порушення або оспорювання їх іншою особою (іншими особами).

Позивач не довів, що відповідач порушив його права та охоронювані законом інтереси.

У свою чергу, матеріали справи містять докази того, що відкриті торги проведені у відповідності до вимог законодавства України.

Що ж до вимоги про визнання Договору недійсним, то вона не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Позивач не навів жодних підстав у розумінні статті 215 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) недійсності оспорюваного правочину.

Таким чином, позовні вимоги в частині визнання Договору недійсним не підлягають задоволенню.

Крім того, позивачем були заявлені вимоги про стягнення з відповідача 128 957,23 євро, що включає витрати понесені Товариством з метою участі у торгах відповідно до вимог тендерної документації у сумі 2 037,23 євро та упущену вигоду у сумі 126 920 євро.

Позивач розцінює витрати, понесені під час підготовки документів для участі у відкритих торгах, як реальні збитки, а упущену вигоду розраховує за такою формулою: 126 920 євро = 1 239 356,39 євро (розмір очікуваного доходу) - 1 093 736 євро (собівартість продукції за двома лотами) - 2 037,23 євро (понесені витрати на участь у тендері) - 16 700 євро (заплановані витрати для поставки продукції).

Згідно із частиною першою статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частиною другою статті 224 Господарського кодексу України (далі - ГК України) встановлено, що під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно зі статтею 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

У частині першій статті 1166 ЦК України зазначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Таким чином, стягнення збитків є видом цивільно-правової відповідальності.

Отже, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків у вигляді реальних збитків та упущеної вигоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; збитків; причинно-наслідкового зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; вини та встановлення заходів, вжитих стороною для одержання такої вигоди.

Слід довести, що протиправні дії чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи - безумовним наслідком такої протиправної поведінки.

Наведеної правової позиції дотримується Верховний Суд України при здійсненні касаційного перегляду судових рішень у справах про відшкодування збитків (постанова Верховного Суду України від 30.05.2006 зі справи № 42/266-6/492).

Таким чином, для вирішення питання щодо покладення збитків на Підприємство необхідно встановити наявність причинно-наслідкового зв'язку між його діями та збитками.

Заявлені позивачем до стягнення реальні збитки по суті є витратами, які були понесені Товариством з метою прийняття участі у конкурсі та здійснені на власний ризик, оскільки вказані кошти не провертаються та не відшкодовуються учаснику відкритих торгів ні у випадку перемоги, ані у випадку програшу.

Пред'явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов'язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані.

Оскільки Товариство не довело те, що Підприємство порушило його права та законні інтереси; торги та Договір є дійсними, то підстав для покладення упущеної вигоди на відповідача не вбачається.

Саме на позивачеві лежить тягар доказування тих обставин, на які він посилається, заявляючи позовні вимоги.

Відповідно до частини першої статті 32 ГПК України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими і речовими доказами, висновками судових експертів; поясненнями представників сторін та інших осіб, які беруть участь в судовому процесі. В необхідних випадках на вимогу судді пояснення представників сторін та інших осіб, які беруть участь в судовому процесі, мають бути викладені письмово (частина друга статті 32 ГПК України).

Відповідно до пункту 2.3 Постанови № 18 якщо стороною (або іншим учасником судового процесу) у вирішенні спору не подано суду в обґрунтування її вимог або заперечень належні і допустимі докази, в тому числі на вимогу суду, або якщо в разі неможливості самостійно надати докази нею не подавалося клопотання про витребування їх судом (частина перша статті 38 ГПК України), то розгляд справи господарським судом може здійснюватися виключно за наявними у справі доказами, і в такому разі у суду вищої інстанції відсутні підстави для скасування судового рішення з мотивів неповного з'ясування місцевим господарським судом обставин справи; крім того, неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, тягне за собою правові наслідки у вигляді залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 81 ГПК України.

Позивач не подав суду належних та допустимих доказів (у розумінні статі 32 ГПК України) наявності обставин та підстав для задоволення позовних вимог.

З огляду на наведене у позові слід відмовити.

За приписами статті 49 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 43, 49, 75, 82 - 85 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Відповідно до частини п'ятої статті 85 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня підписання повного рішення шляхом подачі апеляційної скарги до місцевого господарського суду.

Відповідно до статті 87 ГПК України повне рішення та ухвали надсилаються сторонам, прокурору, третім особам, які брали участь в судовому процесі, але не були присутні у судовому засіданні, рекомендованим листом з повідомленням про вручення не пізніше трьох днів з дня їх прийняття або за їх зверненням вручаються їм під розписку безпосередньо у суді.

Повне рішення складено 07.12.2015.

Суддя І.Д. Курдельчук