РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.2015Справа №910/18781/15
За позовом Приватного акціонерного товариства "Фуршет", Дочірнє підприємство "Фуршет-Центр"

До Антимонопольний комітет України

Про визнання протиправним та скасування рішення

Суддя Прокопенко Л.В.

Представники:

Від позивача 1 не з'явився

Від позивача 2 не з'явився

Від відповідача Волосович С.К. - представник

Кваша І.В. - представник

СУТЬ СПОРУ:

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.07.2015 у справі № 910/18781/15 позовна заява і додані до неї документи були повернуті позивачу без розгляду.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 14.09.2015 у справі № 910/18781/15 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Фуршет" Дочірнє підприємство "Фуршет-Центр" задоволено. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.07.2015 у справі № 910/18781/15 скасовано.

Справу № 910/18781/15 передано на розгляд Господарського суду міста Києва.

Ухвалою суду від 26.10.2015 призначено до розгляду справу на 18.11.2015.

18.11.2015 відділом діловодства суду від представника відповідача отримано додаткові документи по справі.

18.11.2015 відділом діловодства суду від представника відповідача отримано відзив по справі, відповідно до якого просив суд відмовити в задоволенні позовних з підстав зазначених у відзиві.

В судове засідання представник позивача не з'явився.

В судове засідання 18.11.2015 представник відповідача з'явився, просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав зазначених у відзиві.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення представника відповідача, всебічно і повно з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Антимонопольний комітет, розглянувши матеріали справи справи № 242-26.13/150-12 про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «Фоззі-Фуд» (надалі - ТОВ «Фоззі-Фуд») (м. Вишневе, Київська обл., ), Товариством з обмеженою відповідальністю «Фора» (надалі - ТОВ «Фора) (м. Вишневе, Київська обл., ), Приватним акціонерним товариством «Фуршет» (надалі - ПрАТ «Фуршет») (м. Київ, ), Дочірнім підприємством «Мережа-Трейд» (надалі - ДП «Мережа-Трейд») (м. Київ, ), Дочірнім підприємством «Продмережа» (надалі - ДП «Продмережа») (м. Київ, ), Дочірнім підприємством «Сеть-Маркет» (надалі - ДП «Сеть-Маркет») (м. Київ, ), Дочірнім підприємством «Терра-Трейд» (надалі - ДП «Терра-Трейд») (м. Київ, ), дочірнім підприємством «Фуршет Центр» (надалі - ДП «Фуршет Центр») (м. Ірпінь, Київська обл., ), Товариством з обмеженою відповідальністю «Ашан Україна Гіпермаркет» (надалі - ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет») (м. Київ, ), Товариством з обмеженою відповідальністю «Фудмаркет» (надалі - ТОВ «Фудмаркет») (м.Київ, ), Товариством з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» (надалі - ТОВ «АТБ-маркет») (смт. Ювілейне, Дніпропетровська обл., ), Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕКО» (надалі - ТОВ «ЕКО») (м. Київ, ), Товариством з обмеженою відповідальністю «Адвентіс» (надалі - ТОВ «Адвентіс») (м. Київ, ), Підприємством з іноземними інвестиціями «БІЛЛА-Україна» (надалі - ПІІ «БІЛЛА-Україна») (м. Київ, ), Товариством з обмеженою відповідальністю «Край-2» (надалі - ТОВ «Край-2») (м. Сквира, Київська обл., ), Товариством з обмеженою відповідальністю «НОВУС Україна» (надалі - ТОВ «НОВУС Україна») (м. Київ, ), Приватним акціонерним товариством «Ікс 5 Рітейл Груп Україна» (надалі - ПрАТ «Ікс 5 Рітейл Груп Україна») (м. Запоріжжя, ), Товариством з обмеженою відповідальністю «Спар-Центр» (надалі - ТОВ «Спар-Центр») (м. Вишневе, Київська обл., ), Товариством з обмеженою відповідальністю «Бімаркет» (надалі - ТОВ «Бімаркет») (м. Київ, ), Товариством з обмеженою відповідальністю «МЕТРО Кеш енд Кері Україна» (надалі - ТОВ «МЕТРО Кеш енд Кері Україна») (м. Київ, ) і Товариством з обмеженою відповідальністю «АСНільсен Юкрейн» (м. Київ, ) було винесено рішення № 182-р від 29.04.2015

У частині першій статті 48 Закону України "Про захист економічної конкуренції" (далі - Закон) зазначено, що за результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету України приймають рішення, в тому числі про визнання вчинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції; накладення штрафу тощо.

Рішенням № 182-р від 29.04.2015:

- визнано, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Фоззі-Фуд" (далі - ТОВ "Фоззі-Фуд"), Товариство з обмеженою відповідальністю "Фора" (далі - ТОВ "Фора"), приватне акціонерне товариство "Фуршет" (далі - ПАТ "Фуршет"), дочірнє підприємство "Траверс Маркет" (далі - ДП "Траверс Маркет"), дочірнє підприємство "Фуд-Центр" (далі - ДП "Фуд-Центр"), дочірнє підприємство "Фуршет Центр" (далі - ДП "Фуршет Центр"), товариство з обмеженою відповідальністю "Ашан Україна Гіпермаркет" (далі - ТОВ "Ашан Україна Гіпермаркет"), товариство з обмеженою відповідальністю "Фудмаркет" (далі - ТОВ "Фудмаркет"), Товариство, товариство з обмеженою відповідальністю "ЕКО" (далі - ТОВ "ЕКО"), товариство з обмеженою відповідальністю "Адвентіс" (далі - ТОВ "Адвентіс"), підприємство з іноземними інвестиціями "БІЛЛА-Україна" (далі - ПІІ "БІЛЛА-Україна"), товариство з обмеженою відповідальністю "Край-2" (далі - ТОВ "Край-2"), товариство з обмеженою відповідальністю "НОВУС Україна" (далі - ТОВ "НОВУС Україна"), приватне акціонерне товариство "Ікс 5 Рітейл Груп Україна" (далі - ПАТ "Ікс 5 Рітейл Груп Україна"), товариство з обмеженою відповідальністю "Спар-Центр" (далі - ТОВ "Спар-Центр"), товариство з обмеженою відповідальністю "Мепромаг" (далі - ТОВ "Мепромаг"), товариство з обмеженою відповідальністю "МЕТРО Кеш енд Кері Україна" (далі - ТОВ "МЕТРО Кеш енд Кері Україна"), використавши схожі механізми взаємодії з постачальниками, які призводять до схожих змін цін на товари, які реалізуються торговельними мережами кінцевим споживачам, що призводять до обмеження конкуренції, при тому, що аналіз ситуації на ринку товару спростовує наявність об'єктивних причин для вчинення таких дій, вчинили порушення, передбачене частиною третьою статті 6 та пунктом першим статті 50 Закону, у вигляді антиконкурентних узгоджених дій шляхом вчинення схожих дій на ринку послуг з організації роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчим асортиментом міста Києва;

- за вказані у рішенні порушення на позивача 1 накладено штраф у розмірі 28 000,00 грн а на позивача 2 у розмірі 1450 000,00 грн;

- зобов'язано ТОВ "Фоззі-Фуд", ТОВ "Фора", ПАТ "Фуршет", ДП "Траверс Маркет", ДП "Фуд-Центр", ДП "Фуршет Центр", ТОВ "Ашан Україна Гіпермаркет", ТОВ "Фудмаркет", Товариство, ТОВ "ЕКО", ТОВ "Адвентіс", ПІІ "БІЛЛА-Україна", ТОВ "Край-2", ТОВ "НОВУС Україна", ПАТ "Ікс 5 Рітейл Груп Україна", ТОВ "Спар-Центр", ТОВ "Мепромаг" і ТОВ "МЕТРО Кеш енд Кері Україна" припинити порушення законодавства про захист економічної конкуренції протягом двох місяців з дня отримання рішення шляхом приведення своєї діяльності, в тому числі договірних відносин з постачальниками та/або виробниками товарів, та підходів до ціноутворення для своїх споживачів у відповідність до законодавства про захист економічної конкуренції.

Відповідно до частини першої статті 60 Закону заявник, відповідач, третя особа мають право оскаржити рішення органів Антимонопольного комітету України повністю або частково до господарського суду у двомісячний строк з дня одержання рішення.

Частиною 1 ст. 59 Закону визначено підстави для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів АМК, а саме:

неповне з'ясування обставин, які мають значення для справи;

недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими;

невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи;

порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Згідно з частиною другою наведеної статті Закону порушення або неправильне застосування норм процесуального права може бути підставою для зміни, скасування чи визнання недійсним рішення тільки за умови, якщо це порушення призвело до прийняття неправильного рішення.

Частиною 1 ст. 7 Закону України "Про Антимонопольний комітет України" передбачено, що у сфері здійснення контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції Антимонопольний комітет України має повноваження, перевіряти суб'єкти господарювання, об'єднання, органи влади, органи місцевого самоврядування, органи адміністративно-господарського управління та контролю щодо дотримання ними вимог законодавства про захист економічної конкуренції та під час проведення розслідувань за заявами і справами про порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

Позивачі просили суду визнати протиправним та скасувати Рішення Антимонопольного комітету України від 29.04.2015 № 182-р "Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу" в частині визнання порушень Приватним акціонерним товариством "Фуршет" та Дочірнім підприємством "Фуршет-Центр" , посилаючись на недоведеність обставин, які мають значення для справи та які були визнані відповідачем встановленими, а саме позивачі зазначили про таке:

- Позивачі не мали та не могли мати доступу до індивідуалізованих даних своїх конкурентів, а відтак не обмінювалися інформацією з конкурентами та не міг встановити (визначити) їхню ринкову поведінку (цінову, асортиментну тощо) та підлаштовуватися під неї

- Комітет не довів склад порушення передбаченого частиною третьою статті 6 та пунктом першим статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції»

Доводи позивача є необґрунтованими, виходячи з такого.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про захист економічної конкуренції» узгодженими діями є укладення суб'єктами господарювання угод у будь-якій формі, прийняття об'єднаннями рішень у будь-якій формі, а також будь-яка інша погоджена конкурентна поведінка (діяльність, бездіяльність) суб'єктів господарювання.

Як наведено у рішенні, що всі торговельні мережі - відповідачі згідно з пунктом 1 резолютивної частини рішення знаходилися з ТОВ «АСНільсен Юкрейн» у договірних відносинах (письмових або усних), які стосувалися отримання ТОВ «АСНільсен Юкрейн» від торговельних мереж переважно непублічної інформації (у більшості випадків - конфіденційної інформації) про основні показники їх діяльності та надання через деякий час за результатами опрацювання такої інформації різного роду інформації стосовно динамік різних показників відповідачів та учасників обміну інформацією.При цьому зазначені угоди складають систему, тобто сукупність взаємопов'язаних елементів, а не відокремлені і непов'язані між собою узгоджені дії. Аналіз звітів Total Business Read (TBR), звітів І - sights, а також звітів Shopper Trends (додаються), що готуються ТОВ «АСНІльсен Юкрейн», свідчить про те, що торговельній мережі, яка отримує інформацію, відомо узагальнену або конкретизовану інформацію відносно яких торговельних мереж - конкурентів надає ТОВ «АСНільсен Юкрейн».

Тобто, вступаючи у відносини з ТОВ «АСНільсен Юкрейн», торговельні мережі обізнані про коло учасників відносин, що забезпечують виготовлення ТОВ «АСНільсен Юкрейн» своїх звітів і свідомо беруть участь у системі такого інформаційного обміну.

Комітет у рішенні від 29.04.2015 №182-р детально наводить опис договірних відносин, їх умов та інформації, що отримується ТОВ «АСНільсен Юкрейн» та інформації, що надається цим товариством відповідачам-торговельним мережам, і яка значним чином виходить за межі формалізованих договором відносин. Також зазначена інформація у більш деталізованому вигляді по контрагентам ТОВ «АСНільсен Юкрейн» міститься у поданні про попередні висновки.

Враховуючи, що обмін - це акт взаємодії між суб'єктами, при якому кожен із суб'єктів як віддає щось, так і отримує, торговельні мережі-відповідачі згідно з пунктом 1 резолютивної частини рішення Комітету від 29.04.2015 № 182-р разом з ТОВ «АСНільсен Юкрейн» здійснили узгоджені дії, основою яких був саме обмін інформацією.

Як зазначає відповідач обмін інформацією полягав у тому, що на постійній основі ТОВ «АСНільсен Юкрейн» отримувалася та опрацьовувалася інформація про поточну діяльність торгівельних мереж, а саме: кожного початку тижня мережі надсилають ТОВ «АСНільсен Юкрейн» інформацію про свою діяльність за попередній тиждень. Така інформація містить дані по кожному магазину, по кожній товарній позиції щодо обсягу та вартості продажів, кількості касових операцій. Наприкінці тижня надання інформації торгівельні мережі отримували від ТОВ «АСНільсен Юкрейн» інформацію про склад учасників дослідження, порівняння основних найважливіших для торгівлі показників діяльності (середній чек, продажі на метр квадратний, кількість трансакцій, їх зміни) за кожним з основних каналів та регіонів продажів. Також ТОВ «АСНільсен Юкрейн» щомісячно забезпечувало мережі інформацією з деталізацією по категоріям товарів, та щорічною інформацію про прогнози та поради для учасників ринків роздрібної реалізації.

Тобто, діяльність торговельних мереж супроводжується постійним обміном за допомогою ТОВ «АСНільсен Юкрейн» інформацією, яка дозволяє:

- на щотижневій основі відслідковувати тенденції основних показників діяльності торговельних мереж (середній чек, продажі на метр квадратний) та коригувати свою цінову стратегію;

- на щомісячній основі відслідковувати та коригувати асортиментну політику та відносини з постачальниками;

- на щорічній основі планувати цілі своєї діяльності та способи їх досягнення.

При цьому аналіз показав, що рівень деталізації інформації, що є предметом обміну, та частота такого обміну у рази перевищує необхідний і достатній рівень для оцінки ситуації на ринку, і у той же час є необхідним для забезпечення дотримання учасниками картелю відповідної погодженої поведінки.

Як зазначає в рішенні Антимонопольний комітет України з чим погоджується Господарський суд міста Києва, торговельні мережі як специфічний канал роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчого асортименту характеризуються рядом ознак, серед яких, окрім іншого, специфічність попиту з боку кінцевих споживачів та механізми його задоволення.

Специфічність попиту серед відвідувачів торговельних мереж, що здійснюють реалізацію переважно продовольчого асортименту (надалі - торговельні мережі), полягає у тому, що тільки придбаваючи продукцію у торговельній мережі, покупець продовольчого та/або непродовольчого товару може отримати не тільки можливість комплексної закупівлі необхідних йому товарів, але і єдиний підхід по всіх точках продажів до:

ціноутворення, включаючи проведення цінових акцій, дисконтних програм;

асортиментної політики;

стандартів обслуговування тощо.

Для повноцінного функціонування організму та підтримання належного рівня життєдіяльності людині необхідно споживати відповідний набір продуктів, який є достатньо різноманітним.

Враховуючи специфіку життя у великому місті, варіантів придбати увесь набір необхідних продуктів для середньостатистичної людини, яка працює, не так багато:

- здійснювати придбання у вільний час в різних торговельних об'єктах;

- здійснювати придбання у місці, де пропонується увесь спектр необхідних продуктів, існує можливість ознайомлення із властивостями товару, та яке розташоване у зручному місці по відношенню до місць, найбільш тісно пов'язаних із життєдіяльністю людини (дім, робота тощо).

Єдиним видом роздрібної торгівлі, який задовольняє вищезазначені потреби, є так звана сучасна торгівля, яка являє собою послугу з організації роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах з перевагою продовольчого асортименту. Даний вид торгівлі має такі особливості:

пропонується значний спектр товарів, які зосереджені в одному місці (кількість найменувань товарів, розміщених на полицях магазинів, може сягати десятків тисяч), в той час як, наприклад, щоб придбати необхідний набір продуктів, користуючись спеціалізованими магазинами, споживачеві доведеться відвідати декілька магазинів;

за рахунок мережевої структури магазини торговельної мережі розташовані у зручних для споживача місцях;

зручний для споживачів режим роботи;

споживачі мають змогу придбати цілий ряд супутніх товарів..

Отже, торговельні мережі забезпечують споживачам можливість придбати усі необхідні продукти у зручному для них місці та в зручний час.

Задоволення такого попиту досягається діями торговельної мережі, які вимагають специфічних зусиль, пов'язаних з організацією роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчого асортименту, забезпечуючи їй значні обсяги товарообороту і, як результат, отримання істотних розмірів доходу.

Послуги з організації роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчого асортименту являють собою комплекс взаємопов'язаних дій торговельної мережі, основною метою яких є збільшення власної доходності внаслідок забезпечення якнайбільшої пропозиції товарів на ринку при постійному збільшенні їх різноманітності та асортименту, розміщення пропозиції із супутніх товарів (непродовольчого асортименту, ліків, книг і т. д.), різноманітних послуг, створення у покупця враження про можливість придбати в одному місці всі необхідні йому товари тих торгових марок, до яких він звик.

Торговельні мережі більш ефективно, ніж окрема точка продажу, можуть виконувати функції щодо раціоналізації процесу товарообігу, кращого задоволення зростаючих потреб населення (споживачів) та забезпечення для виробника (постачальника продукції) великого і надійного каналу постачання продукції кінцевому споживачеві. Діяльність торговельних мереж створює нову сферу обороту товару, що характеризується специфічним попитом, який може бути задоволений із застосуванням специфічних ресурсів. Зазначена сфера утворюється як результат організації торговельною мережею процесу роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчого асортименту.

Враховуючи увесь набір характеристик, притаманних торговельним мережам як каналу реалізації товарів, та які слугують визначальним фактором при виборі кінцевими споживачами місця придбання товарів широкого вжитку (у першу чергу - продовольчих товарів), послуги з організації роздрібної торгівлі у неспеціалізованих магазинах переважно продовольчого асортименту не є взаємозамінними із будь-якими іншими, які можуть надаватись суб'єктами роздрібної торгівлі різних типів організації та ведення торговельної діяльності.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції», товар це будь-який предмет господарського обороту, в тому числі продукція, роботи, послуги, документи, що підтверджують зобов'язання та права (зокрема, цінні папери).

Торговельні мережі відповідачі у справі, в тому числі і компанія Фуршет, надають своєму покупцю саме комплекс послуг, в основі яких лежить елемент організації торгівлі не конкретним товаром, а широким асортиментом товарів з абсолютно різним призначенням.

Як зазначає відповідач, Комітетом під час розгляду справи було проаналізовано тенденції розвитку і структуру ринку послуг з організації роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продовольчим асортиментом м. Києва, зокрема:

Протягом 2006-2012 років відповідно до статистичної інформації в Україні зростали ціни на продукти харчування

Відповідач зазначає, що аналіз факторів попиту та пропозиції, а також структури ринку, спростовує наявність об'єктивних причин для високих темпів продовольчої інфляції та зростання обсягів роздрібного товарообороту неспеціалізованої торгівлі продовольчими товарами у м. Києві за 2009 - 2012 роки.

Цінові тенденції, які спостерігаються на продовольчих ринках та насамперед ринку послуг з організації роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах з перевагою продовольчого асортименту міста Києва, свідчать про відсутність об'єктивних причин для стрімкого зростання цін на продовольчі товари, що були б неможливими за умови існування жорсткої конкурентної боротьби між учасниками ринку та вказують на її обмеження внаслідок існування суб'єктивних факторів (обставин).

Комітетом було встановлено, що торговельні мережі безпосередньо мають вплив на вартість товару, що постачається до торговельних мереж через застосування необґрунтованих практик взаємодії, зокрема через можливість впливу на розмір ціни під час її зміни (прямо передбачено у договорах з постачальниками: «що у випадку запланованих змін діючих цін та асортименту постачальник зобов'язаний довести до відома покупця про такі зміни не пізніше, ніж за певну кількість днів»), а також практикою окремих торговельних мереж, що входять до кола відповідачів, щодо недопущення застосування більш низьких цін порівняно з цінами, що встановлюються іншим особам.

Відповідно до договорів ДП «Фуршет Центр» з постачальниками товарів, постачальник надає гарантії покупцю відповідно до того, що, зокрема, ціни на товари, які поставляються за договором поставки, не будуть перевищувати ціни на такі ж товари, що поставляються/продаються постачальником іншим суб'єктам господарювання (надалі за текстом договору - третя сторона), в тому числі створених за участю нерезидентів.

Відповідно до інформації, наданої Національною асоціацією цукровиків України (лист від 30.05.2014 № 14-06-7/39), одним з основних проблемних моментів у відносинах на ринках є фактично нав'язування великими торговельними мережами шаблонів договорів поставки продукції, відхиляючи при цьому зауваження та пропозиції виробників (постачальників), у першу чергу в частині відповідальності. При цьому зазначається, що одним із головних наслідків цього стає невиконання або неналежне виконання торговельними мережами своїх договірних обов'язків у частині оплати поставленої продукції. Зазначене призводить до того, що виробники цукру не можуть безпосередньо працювати з торговельними мережами, й останні віддають перевагу співпраці з так званими трейдерами (посередниками), що значно впливає на цінову політику на відповідних ринках у бік зростання цін.

Аналіз договірних відносин компанії Фуршет з постачальниками показав, що оплата товарів здійснюється з відстрочкою. Строк оплати товарів коливається від 0 до 96 календарних днів з момету приймання-переданняч товару та підписання накладної про його прийняття.

Така ситуація призводить до постійного існування у постачальників значних обсягів дебіторської заборгованості по зобов'язанням з торговельними мережами, що може призводити до постійного дефіциту обігових коштів у постачальників. У той же час у торговельних мереж виникає перед постачальниками кредитне зобов'язання по відповідним сумам на істотний період. Тобто, фактично відбувається безвідсоткове кредитування торговельних мереж з боку постачальників.

Твердження позивача, що дії компанії Фуршет та її конкурентів щодо взаємодії з постачальниками не можуть вважатися схожими, оскільки умови як договорів поставки, так і про надання супутніх (рекламних, маркетингових, мерчандайзингових тощо) послуг, укладених компанією Фуршет, повністю відрізняються (у т.ч. по асортименту закуповуваної продукції) від умов подібних договорів, укладених конкурентами компанії, є некоректним, оскільки не спростовує висновків наведених у рішенні Комітету про застосування торговельними мережами схожих практик взаємодії з постачальниками. При цьому Комітет не заперечує, що зазначені практики у договірних відносинах можуть використовуватися у різних редакціях, що не змінює суті їх змісту.

Отже, дії позивачів, є порушенням законодавства про захист економічної конкуренції, яке передбачене пунктом 1 статті 50 та частиною третьою статті 6 Закону, у вигляді антиконкурентних узгоджених дій.

Щодо нарахованого АМК України та накладеного на позивача штрафу, слід вказати таке.

Частиною 1 ст. 52 Закону передбачено, що органи Антимонопольного комітету України накладають штрафи на об'єднання, суб'єктів господарювання: юридичних осіб; фізичних осіб; групу суб'єктів господарювання - юридичних та/або фізичних осіб, що відповідно до статті 1 цього Закону визнається суб'єктом господарювання, у випадках, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За порушення, передбачене, зокрема пунктом 1 статті 50 цього Закону, накладаються штрафи у розмірі до десяти відсотків доходу (виручки) суб'єкта господарювання від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за останній звітний рік, що передував року, в якому накладається штраф.

Господарським судом міста Києва взято до уваги приписи частини першої статті 33 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

У статті 32 ГПК України зазначено, що доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Отже, з встановлених у даній справі обставин вбачається, що позивачем не подано суду доказів на підтвердження наявності підстав для визнання недійсним рішення № 182-р у розумінні статті 59 Закону, натомість АМК підтверджено обставини, наведені в рішенні № 182-р, а тому зазначене рішення є законним і обґрунтованим.

За приписами статті 49 ГПК України судові витрати зі справи покладаються на позивача.

Керуючись статтями 43, 49, 82 - 85 ГПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Дата складання повного тексту 23.11.2015.

Суддя Л.В.Прокопенко