ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10.11.2015р. Справа №905/1929/15

Господарський суд Донецької області у складі головуючого судді Кучерявої О.О.,

при секретарі судового засідання Цакадзе М.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк Південкомбанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк Південкомбанк" Штогріної І.В.

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ФОРА-ЛАЙН"

про стягнення заборгованості за договором про надання відкличної невідновлювальної кредитної лінії №106К-01Ю від 30.07.2013 року в розмірі 331 463 832,50 грн., з яких сума простроченої заборгованості за кредитом - 202 500 000,00 грн., сума поточної заборгованості за процентами - 3 656 250,00 грн., сума простроченої заборгованості за процентами - 66 836 250,00 грн., пеня - 58 471 332,50 грн.,

За участю представників сторін:

від позивача: не з'явився,

від відповідача: не з'явився,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк Південкомбанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк Південкомбанк" Шторгіної І.В. звернулось до господарського суду Донецької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ФОРА-ЛАЙН" про стягнення заборгованості за договором про надання відкличної невідновлювальної кредитної лінії №106К-01Ю від 30.07.2013 року в розмірі 331463832,50грн., з яких сума простроченої заборгованості за кредитом - 202500000,00грн., сума поточної заборгованості за процентами - 3656250,00грн., сума простроченої заборгованості за процентами - 66836250,00грн., пеня - 58471332,50грн.

Правовою підставою позову позивач під час розгляду справи вважає норми статей 526, 530, 610 - 612, 625, 1046, 1048, 1054 Цивільного кодексу України, статей 193 Господарського кодексу України. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем зобов'язань за договором про надання відкличної невідновлювальної кредитної лінії від 30 липня 2013 року №106К-01Ю. Зазначив, що відповідачем не сплачена сума простроченої заборгованості за кредитом, сума поточної заборгованості за процентами, сума простроченої заборгованості за процентами за користування кредитом відповідно до договору.

Сума заборгованості за договором становить 272992500грн., з якої сума простроченої заборгованості за кредитом - 202500000,00грн., сума поточної заборгованості за процентами - 3656250,00грн., сума простроченої заборгованості за процентами - 66836250,00грн.

Відповідно до приписів Цивільного кодексу України позивачем нараховано пеню за несвоєчасне погашення кредиту, процентів та комісії у розмірі 58471332,50грн.

Загальна сума заборгованості становить ,50грн.

Ухвалою суду від 20.10.2015р. на підставі ст.69 ГПК України за клопотанням представника позивача строк розгляду справи продовжено на 15 днів.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, про причину неявки суд не повідомив.

Представник відповідача про дату, місце та час розгляду справи був належним чином повідомлений, про що свідчать наявні у матеріалах справи: акт б/н від 04 вересня 2015 року канцелярії суду про відсутність можливості направити вказану кореспонденцію за належністю через призупинення відділеннями поштового зв'язку приймання та пересилання поштових відправлень до м. Донецьк; роздруківки повідомлень в мережі Інтернет від 07 вересня 2015 року, 28 вересня 2015 року, 08 жовтня 2015 року та від 23 жовтня 2015 року про час і місце судових засідань зі сторінки господарського суду Донецької області на офіційному веб-порталі «Судова влада України» в розділі «Новини та події». Пояснень по суті спору або відзив на позовну заяву не надано, заяв про розгляд справи у його відсутність не надходило.

Представнику позивача у судовому засіданні 23.09.15р. роз'яснені права та обов'язки, передбачені статтями 20, 22, 78 Господарського процесуального кодексу України.

Представник позивача клопотання щодо фіксації судового процесу не заявив, у зв'язку з чим, розгляд справи здійснювався без застосування засобів технічної фіксації судового процесу у відповідності до статті 81-1 Господарського процесуального кодексу України

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, суд,

ВСТАНОВИВ:

30 липня 2013 року між Публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Південкомбанк" (позивач, кредитор або банк) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ФОРА-ЛАЙН" (позичальник) укладено договір про надання відкличної відновлюваної кредитної лінії №106К-01Ю (надалі - кредитний договір).

Додатковою угодою №2 від 06.05.2014р. сторони змінили назву Договору з «Договір про надання відкличної відновлюваної кредитної лінії №106К-01Ю» на «Договір про надання відкличної невідновлюваної кредитної лінії №106К-01Ю».

Відповідно до п.1.1. кредитного договору (в редакції додаткової угоди №2 від 06.05.2014р.) банк відкриває позичальнику відкличну невідновлювальну кредитну лінію та в її межах надає позичальнику кредитні кошти (надалі - кредит) на умовах: ліміт кредитування 202500000грн., що змінюється відповідно до графіка зниження ліміту кредитування, наведеного у Додатку №1 до договору; кінцевий строк дії кредитної лінії до 05.05.2015р. (включно); процентна ставка 26,0 процентів річних; ціль використання коштів - поповнення обігових коштів.

Додатковою угодою №1 від 31.03.2014р. до кредитного договору пункт 1.2. кредитного договору сторони виклали в наступній редакції, зокрема: виконання Позичальником зобов'язань за Договором (повернення кредиту, сплата процентів за користування ним, комісій, штрафних санкцій, інших платежів, передбачених Договором) забезпечується всім належним Позичальнику майном та коштами, на які може бути звернено стягнення в порядку,встановленому чинним законодавством України.

Також, цією ж Додатковою угодою були внесені зміни до п.3.3.5. Договору, зокрема: «позичальник зобов'язаний повернути кредитору в повному обсязі суму отриманих кредитних коштів в строк, визначений у п.1 Договору. У разі зменшення ліміту кредитування позичальник зобов'язаний не пізніше дати зменшення ліміту повернути кредитору грошові кошти, що дорівнюють різниці між сумою фактично отриманих позичальником кредитних коштів та сумою зменшеного ліміту».

Відповідно до Додаткової угоди №2 від 06.05.2014р. сторони дійшли згоди внести зміни в Додаток №1 до Договору, а саме: Графік зниження ліміту кредитування з 06.05.2015р. з лімітом кредитної лінії 0,00грн.

Згідно до п.2.1. кредитного договору видача кредитних коштів в межах кредитної лінії окремими частинами (надалі - Транш) на цілі, визначені у п.1.1. Договору, шляхом зарахування на поточних рахунок №1001 у ПАТ «КБ «ПІВДЕНКОМБАНК», на підставі письмової заявки позичальника.

Моментом (днем) надання Траншу Кредиту вважається день зарахування на поточний рахунок №1001 у ПАТ «КБ «ПІВДЕНКОМБАНК» суми відповідного Траншу кредиту (п.2.2.).

Моментом (днем) повернення Траншу Кредиту вважається день зарахування на позичковий рахунок Кредитора, зазначений в пункті 2.1. Договору, грошових коштів на суму Траншу кредиту.

Термін користування позичальником кожним траншем кредиту не може перевищувати кінцевого строку дії кредитної лінії.

Кредитор нараховує проценти за фактичними залишками кредитної заборгованості позичальника перед кредитором.

Нарахування процентів за користування кредитом здійснюється у валюті кредиту щомісячно, за період з першого по останнє число поточного місяця, а також у день повернення заборгованості за кредитом в повній сумі, якщо таке повернення сталося після кінцевого строку дії кредитної лінії. Якщо останнє число поточного місяця припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, нарахування процентів здійснюється напередодні.

Нарахування процентів за користування кредитом здійснюється за методом «факт/360» (фактична кількість днів користування кредитом у місяці та 360 днів в році). При розрахунку процентів враховується день надання та не враховується день погашення кредиту, якщо таке повернення сталося після кінцевого строку дії кредитної лінії (п.п.2.2-2.7 кредитного договору).

Відповідно до п.2.8 кредитного договору сплата процентів здійснюється у валюті кредиту щомісячно, по 05 число місяця (включно),наступного за звітним, а також в день повернення кредиту в повній сумі, якщо таке повернення сталося після кінцевого строку дії кредитної лінії на рахунок №1007 ПАТ «КБ «ПІВДЕНКОМБАНК».

Якщо кінцева дата сплати процентів, комісій, повернення кредитних коштів відповідно до договору припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день,то сплата такої заборгованості здійснюється в перший після настання строку сплати робочий день (п.2.10 Договору).

Відповідно до п. 4.2 кредитного договору, у разі прострочення строків сплати процентів та комісій, визначених договором, а також прострочення строків повернення кредитних коштів, невиконання позичальником умов, встановлених підпунктом 3.3.5 договору, кредитор має право стягнути з позичальника пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який нараховується пеня, від несвоєчасно оплаченої суми за кожний день прострочення. Нарахування пені за цим договором не припиняється через шість місяців від дня, коли відповідне зобов'язання мало бути виконано. При розрахунку пені враховується день виникнення простроченої заборгованості та не враховується день повернення заборгованості позичальником.

Договір набирає чинності з дати його укладання та діє до остаточного виконання сторонами прийнятих на себе зобов'язань (п.8.3. Договору).

Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (ст. 1048 Цивільного кодексу України).

Позика вважається повернутою в момент зарахування грошової суми, що позичалася, на банківський рахунок позикодавця (ч. 3 ст. 1049 Цивільного кодексу України).

Надання кредиту банком позичальнику підтверджується заявами позичальника на надання траншів, меморіальним ордерами, банківськими виписками.

Позивач доводить банківськими виписками, що станом на 29.08.2015р. прострочена заборгованість за кредитом складає 202500000,00грн., поточна заборгованість за процентами складає 3656250,00грн., прострочена заборгованості за процентами складає 66836250,00грн.

Доказів погашення заборгованості за кредитним договором відповідач не надав, тому позовні вимоги щодо стягнення з відповідача за кредитним договором суми простроченої заборгованості за кредитом у розмірі 202500000,00грн., суми поточної заборгованості за процентами у розмірі 3656250,00грн., суми простроченої заборгованості за процентами у розмірі 66836250,00грн., є доведеними та підлягають задоволенню.

Що стосується вимоги позивача про стягнення з відповідача суми пені в розмірі 58471332,50грн. за порушення відповідачем строків повернення кредиту, сплати процентів та комісії за період з 06.06.2014р. по 25.08.2015р. суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 199 ГК України виконання господарських зобов'язань забезпечується заходами захисту прав та відповідальності учасників господарських відносин, передбачених цим Кодексом та іншими законами. До відносин щодо забезпечення виконання зобов'язань учасників господарських відносин застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України.

У разі порушення зобов'язання за приписами статті 611 ЦК України настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема - сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. При цьому, штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України).

У відповідності до частини 4 статті 213 ГК України штраф, як різновид неустойки може бути встановлений договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов'язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов'язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

За приписами частини 2 статті 2 Закону України від 02 вересня 2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (набрав чинності з 15 жовтня 2014 року) на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція.

Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов'язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції.

Нормами зазначеного спеціального Закону визначені тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб'єктів господарювання, що здійснюють або здійснювали господарську діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення, а його дія поширюється лише на певне коло суб'єктів.

Згідно положенням статті 1 Закону «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» період проведення антитерористичної операції - час між датою набрання чинності Указом Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року №405/2014 та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України.

Територія проведення антитерористичної операції - територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року № 405/2014.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30 жовтня 2014 року № 1053-р на виконання абзацу третього пункту 5 статті 11 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону був затверджений перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, до якого включено, зокрема, м. Донецьк.

Між тим дію цього розпорядження зупинено згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 05 листопада 2014 року № 1079-р.

Правові та організаційні основи боротьби з тероризмом повноваження і обов'язки органів виконавчої влади, об'єднань громадян і організацій, посадових осіб та окремих громадян у цій сфері, порядок координації їх діяльності, гарантії правового і соціального захисту громадян у зв'язку із участю у боротьбі з тероризмом визначені нормами Закону України від 20 березня 2003 року № 638-ІV «Про боротьбу з тероризмом», в статті 4 якого зазначено, що суб'єктами, які безпосередньо здійснюють боротьбу з тероризмом у межах своєї компетенції, зокрема, є служба безпеки України, яка є головним органом у загальнодержавній системі боротьби з терористичною діяльністю. Координацію діяльності суб'єктів, які залучаються до боротьби з тероризмом, здійснює Антитерористичний центр при Службі безпеки України.

Відповідно до статей 10, 11 цього Закону антитерористична операція проводиться лише за наявності реальної загрози життю і безпеці громадян, інтересам суспільства або держави у разі, якщо усунення цієї загрози іншими способами є неможливим. Рішення щодо проведення антитерористичної операції приймається залежно від ступеня суспільної небезпеки терористичного акту керівником Антитерористичного центру при Службі безпеки України за письмовим дозволом Голови Служби безпеки України або керівником координаційної групи відповідного регіонального органу Служби безпеки України за письмовим дозволом керівника Антитерористичного центру при Службі безпеки України, погодженим з Головою Служби безпеки України. Про рішення щодо проведення антитерористичної операції негайно інформується Президент України.

Районом проведення антитерористичної операції є визначені керівництвом антитерористичної операції ділянки місцевості або акваторії, транспортні засоби, будівлі, споруди, приміщення та території чи акваторії, що прилягають до них і в межах яких проводиться зазначена операція (ст. 1 Закону).

Указом Президента України від 14 квітня 2014 року № 405/2014 відповідно до статей 107, 112 Конституції України уведено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України».

Наказом голови Антитерористичного центру при Службі безпеки України від 07 жовтня 2014 року № 33/6/а «Про визначення районів проведення антитерористичної операції та термінів її проведення» визначені такі райони антитерористичної операції та терміни її проведення: Донецька і Луганська області - з 07 квітня 2014 року.

Отже, проведення антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областей визначено компетентним органом у сфері боротьби з тероризмом. Входження міста Донецька до складу Донецької області є загальновідомим фактом та не потребує доказування.

Згідно даних витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців місцезнаходженням ТОВ «ФОРА - ЛАЙН» є місто Донецьк.

Прийняття Кабінетом Міністрів України розпорядження № 1079-р від 05 листопада 2014 року не скасовує Перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та не робить його недійсним.

Законом України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», який є чинним, на час проведення антитерористичної операції встановлено мораторій щодо нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року. Дію даного Закону в частині введення мораторію зупинено не було.

Листом від 27 жовтня 2014 року №18-112/64138 Національний банк України повідомив усім банкам про необхідність суворого і безумовного дотримання вимог Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» та вказав на те, що невиконання законних вимог є підставою для застосування до порушників адекватних заходів впливу.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією та Законами України.

Закріплене в статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» право суб'єкта господарювання не може носити декларативний характер.

У розумінні положень статті 58 Конституції України приписи статті 2 зазначеного закону відносно заборони нарахування пені та штрафу з 14 квітня 2014 року мають ретроспективну дію для розглядуваних правовідносин та не містять жодних вилучень щодо можливості їх незастосування.

Отже, з урахуванням визначеної компетентним органом території проведення антитерористичної операції та терміну її проведення, положення статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» щодо введення мораторію на нарахування пені та штрафу підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Враховуючи вищенаведене, суд не вбачає законних підстав для задоволення позовних вимог акціонерного товариства "Комерційний банк Південкомбанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк Південкомбанк" Штогріної І.В. в частині стягнення пені за порушення відповідачем строків повернення кредиту, сплати процентів та комісії за період з 06.06.2014р. по 25.08.2015р. у розмірі 58471332,50грн.

В п.6.1 кредитного договору міститься третейське застереження.

Згідно з положеннями частини першої статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюється виключно судами.

Здійснення третейськими судами функції захисту, передбаченої в абзаці сьомому статті 2, статті 3 Закону України "Про третейські суди", є здійснення ними не правосуддя, а третейського розгляду спорів сторін у цивільних і господарських правовідносинах у межах права, визначеного частиною п'ятою статті 55 Конституції України.

Третейські суди не віднесені до системи судів загальної юрисдикції (стаття 125 Конституції України), не здійснюють правосуддя, їх рішення не є актами правосуддя, а самі вони не входять до системи судів загальної юрисдикції, тому позивач при наявності в договорі третейського застереження має право на звернення до суду з відповідним позовом.

Оскільки в силу вимог Закону України "Про судовий збір" позивач звільнений від сплати судового збору, первісно при зверненні з позовом судовий збір підлягав сплаті в сумі 73080грн., позовні вимоги задоволені частково, то на підставі ст.49 ГПК України судовий збір стягується в Державний бюджет України з відповідача в сумі 60122,56грн. Керуючись ст.ст.4, 4-2 - 4-6, 22, 33, 34, 43, 49, 75, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк Південкомбанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк Південкомбанк" Штогріної І.В. до Товариства з обмеженою відповідальністю "ФОРА-ЛАЙН" про стягнення заборгованості за договором про надання відкличної невідновлювальної кредитної лінії №106К-01Ю від 30.07.2013 року в розмірі 331463832,50грн., з яких сума простроченої заборгованості за кредитом - 202500000,00грн., сума поточної заборгованості за процентами - 3656250,00грн., сума простроченої заборгованості за процентами - 66836250,00грн., пеня - 58471332,50грн.,- задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ФОРА-ЛАЙН" (83049, м. Донецьк, вул. Куйбишева, буд.68, відомості про р/р матеріали справи не містять, ) на користь Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк «Південкомбанк" (83015, м. Донецьк, пр-т Ватутіна, 33-а, відомості про р/р матеріали справи не містять, ) суму простроченої заборгованості за кредитом - 202500000,00грн., суму поточної заборгованості за процентами - 3656250,00грн., суму простроченої заборгованості за процентами - 66836250,00грн., витрати по сплаті судового збору у розмірі 60122,56грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

У судовому засіданні 10 листопада 2015 року проголошено та підписано вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст рішення складено та підписано 16 листопада 2015 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним господарським судом, якщо рішення не буде скасовано.

Суддя О.О. Кучерява