ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" листопада 2015 р.Справа № 922/5153/15

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калантай М.В.

при секретарі судового засідання Заводовій К.В.

розглянувши справу

за позовом Публічного акціонерного товариства "Дельта банк", м. Київ
до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м. Харків
про стягнення коштів у розмірі 177463,92
за участю представників:

від позивача: не з'явився

від відповідача: ОСОБА_2, довіреність від 24.09.2015

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Дельта банк", м.Київ (далі за текстом - позивач), звернулося до господарського суду Харківської області з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м.Харків (далі за текстом - відповідач) про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В судових засіданнях оголошувалися перерви до 27.10.2015, 13.11.2015, 16.11.2015.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується його відміткою у лисі фіксації осіб, що прибули в судове засідання 13.11.2015. В попередніх судових засіданнях представник позивача позовні вимоги підтримав повністю та просив суд позов задовольнити.

Відповідач у запереченні на позовну заяву проти позову заперечив, посилаючись на те, що заборгованість перед позивачем за кредитним договором своєчасно погашена не була, оскільки працівниками банку було повідомлено про неможливість здійснення відповідних платежів у зв'язку із тим, що рахунки банку заблоковано. Нових реквізитів для сплати платежів за кредитним договором банк відповідачу не надав. Також, заявив про пропуск позивачем строку позовної давності за позовною вимогою про стягнення 105836,00грн. штрафу, та на цій підставі просив у її задоволенні відмовити.

11 листопада 2015 року від відповідача надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи копій квитанцій про сплату на користь позивача 44083,04грн. заборгованості за простроченим кредитом, 9728,96грн. пені за несвоєчасне повернення кредиту, 16557,08грн. прострочених відсотків, 735,61грн. пені за несвоєчасне повернення процентів.

Розглянувши дане клопотання, та оглянувши оригінали вищевказаних квитанцій, суд задовольнив клопотання про залучення вказаних документів до справи.

Представник відповідача в судовому засіданні просив врахувати сплату частини заборгованості, а також відмовити у задоволенні вимог про стягнення 105836,00грн. штрафу, 486,45грн. процентів річних від суми простроченого кредиту, 36,78грн. процентів річних від суми прострочених процентів у зв'язку з їх необґрунтованістю.

З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, вислухавши представника відповідача, всебічно і повно дослідивши надані до матеріалів справи докази, суд встановив наступне.

17 травня 2012 року між Публічним акціонерним товариством «Астра Банк», як кредитором, та відповідачем, як позичальником, укладено Кредитний договір №09007 (далі за тестом - Кредитний договір), за умовами якого кредитор надав позичальнику невідновлювану кредитну лінію в розмірі 529000,00 грн., а позичальник зобов'язався повернути фактично отримані кошти, сплатити проценти за користування отриманими кредитними коштами та комісії в порядку, розмірі та в строк, що передбачені цим договором.

Загальний строк кредиту - з 17.05.2012 року по 17.05.2015 включно (пункт 1.2 Кредитного договору).

Пунктом 1.5 Кредитного договору передбачено, що за користування кредитом позичальник сплачує проценти за користування кредитом - щомісячно, із розрахунку 21,9% річних, комісію за встановлення/збільшення (надання) кредитного ліміту - одноразово, із розрахунку 1,0% від суми встановленого кредитного ліміту, відповідно до п.1.1 цього Договору, комісію за управління кредитними коштами - щомісячно із розрахунку 0,0015% від суми невикористаного кредитного ліміту за день.

Згідно пункту 2.3 Кредитного договору нарахування процентів за користування кредитом здійснюється з дня надання кредиту, до моменту повернення кредиту, щомісяця, в останній робочий день кожного місяця та в день повного повернення кредиту, за звітній календарний місяць, за фактичну кількість днів користування кредитом. При розрахунку процентів день надання кредиту включається до розрахунку, а день повернення кредиту - не включається. При розрахунку процентів приймається фактична кількість днів у місяці, фактична кількість днів у році - для кредитів в національній валюті та 360 днів у році для кредитів в іноземній валюті. Якщо день нарахування процентів є неробочим, проценти нараховуються в попередній робочий день.

Відповідно до пунктів 2.5, 2.6 Кредитного договору погашення заборгованості за кредитом здійснюється позичальником в строки та на умовах, згідно із графіком, визначеним в додатку 1 до цього договору, шляхом перерахування суми кредиту, що забезпечує зниження заборгованості відповідно до графіку, на позичковий рахунок. День виникнення простроченої заборгованості рахується з наступного робочого дня після настання строку сплати кредиту частини кредиту та/або процентів, та/або комісій згідно з умовами цього договору.

Пунктом 5.1 Кредитного договору сторони передбачили, що у випадку несвоєчасного погашення заборгованості за кредитом та/або процентами та/або комісіями позичальник сплачує кредитору пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діє на дату виникнення простроченої заборгованості, від суми простроченої заборгованості за кожен день прострочення.

У відповідності до пункту 3.2.5 Кредитного договору позичальник зобов'язаний застрахувати майно, визначене в пункті 4.1 цього Договору, що передається у забезпечення, від ризиків випадкового знищення, пошкодження, псування і т.ін. на суму, що складає не менше ніж 634800,00грн. у страховій компанії, що рекомендована кредитором. Страхування майна здійснюється на строк дії цього Договору плюс 90 календарних днів. Договір(-ори) страхування укладається(-ються) позичальником з урахуванням вищезазначених вимог щорічно на кожний рік дії цього Договору не пізніше ніж за 5 (п'ять) календарних днів до дати початку наступного року дії цього Договору. Договір(-ори) страхування на період 90 календарних днів після закінчення строку цього Договору укладається(-ються) позичальником не пізніше ніж за 6 місяців до перебігу строку дії цього Договору. Вигодонабувачем за договорами страхування позичальник зобов'язаний вказати АТ "Астра Банк" код за ЄДРП0У 35590956.

Сторони дійшли згоди, що, у випадку порушення позичальником умов пункту 3.2.5 Кредитного договору, розмір процентної ставки за користування кредитом, яка сплачується позичальником згідно з пунктом 1.5 цього Договору, починаючи з дати, наступної за датою порушення, встановлюється у розмірі 32,85% річних (пункт 3.2.7 Кредитного договору).

У додатку №1 до Кредитного договору сторони погодили графік погашення кредиту за Кредитним договором.

17 травня 2015 року кредитор надав відповідачу кредит відповідно до умов Кредитного договору, що підтверджується листом відповідача №1 від 17.05.2012 та меморіальним ордером №85126 на суму 529000,00грн.

03 червня 2013 року між сторонами Кредитного договору укладено договір про внесення змін та доповнень №1, яким сторони визначили, що у зв'язку з переглядом кредитором кредитного ліміту відповідно до пункту 3.3.1 Кредитного договору, встановленого позичальнику згідно з пункту 1.1 Кредитного договору, сторони дійшли згоди, зокрема, про наступне:

- наступний перегляд кредитного ліміту за Кредитним договором здійснюється кредитором починаючи з 21.05.2014. На дату початку та на час наступного перегляду кредитного ліміту заборгованість позичальника за кредитною лінією не може перевищувати 176 344,00грн.

- сторони дійшли взаємної згоди за текстом пункту 3.2.5. Кредитного договору слова та цифри: «634 800,00 грн.» замінити словами та цифрами «424000,00грн».

Всі інші умови Кредитного договору залишено незмінними.

З метою забезпечення зобов'язань за Кредитним договором, 17.05.2015 між позивачем, як іпотекодержателем, та Товариством з обмеженою відповідальністю "Слобожанщина", як іпотекодателем, укладено Іпотечний договір №09007/1 (далі за текстом - Іпотечний договір), за умовами якого у відповідності до Закону України «Про іпотеку» та інших нормативно-правових актів України іпотекодавець передав іпотекодержателю в іпотеку в якості забезпечення виконання позичальником зобов'язань за Кредитним договором належний йому на праві власності об'єкт нерухомості, а саме: нежитлові приміщення №1-:-3, 5-:-14 в нежитловій будівлі літ.«А-1», що знаходиться в АДРЕСА_2, загальною площею 157,1кв.м. Заставна вартість предмету іпотеки становить 1058360,00грн.

За умовами пункту 3.4 Іпотечного договору іпотекодавець зобов'язався, зокрема, надавати іпотекодержателю щоквартально, не пізніше 25 числа місяця, наступного за звітнім кварталом - для 1-3 кварталів, та не пізніше «01» березня - для четвертого кварталу, фінансову звітність - баланс, звіт про фінансові результати, розшифровку статей балансу, за якими відображаються основні засоби, та іншу звітність за вимогою іпотекодержателя; застрахувати за свій власний кошт на користь іпотекодержателя предмет іпотеки на умовах, що визначені Кредитним договором від ризиків випадкового знищення, випадкового пошкодження або псування.

Згідно пункту 3.5 Іпотечного договору у разі порушення іпотекодавцем будь-якого із зобов'язань, передбачених пунктом 3.4 цього договору, він сплачує на користь іпотекодержателя штраф у розмірі 10% від вартості предмету іпотеки.

02 грудня 2013 року між Публічним акціонерним товариством «Астра Банк», як продавцем, та позивачем, як покупцем, укладено Договір купівлі-продажу прав вимоги (далі за текстом - Договір купівлі-продажу), посвідчений 02.12.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Літвіновою Т.В. та зареєстрований в реєстрі за №1539 (та який діє з усіма змінами та доповненнями).

Відповідно до пункту 2.1 Договору купівлі-продажу, продавець погодився продати (відступити) права вимоги та передати їх покупцеві, а покупець цим погоджується купити права вимоги, прийняти їх і сплатити загальну купівельну ціну (28479032,48грн).

Згідно з пунктом 2.3 Договору купівлі-продажу права вимоги переходять від продавця до покупця з моменту підписання продавцем та покупцем Акту приймання-передачі прав вимоги.

Пунктом 1.1. сторони Договору купівлі-продажу визначили, що "права вимоги" означає всі права вимоги (як існуючі, так і майбутні, як наявні, так і умовні) продавця у якості кредитора до позичальників за Кредитними договорами, а також всі права вимоги продавця до осіб, які надали забезпечення, за Договорами забезпечення, включаючи будь-які та всі права вимоги та засоби захисту прав, які доступні продавцю, щодо виконання позичальниками та/або особами, які надали забезпечення, будь-яких обов'язків за Кредитними договорами та Договорами забезпечення.

Відповідно до пункту 7.7 Договору купівлі-продажу сторони домовились, що покупець зобов'язаний надіслати кожному позичальнику повідомлення про відступлення права вимоги, що стосується Кредитного договору, стороною якого є такий позичальник, в порядку, встановленому чинним законодавством та надіслати кожній особі, що надає забезпечення, повідомлення про відступлення права вимоги, в порядку встановленому чинним законодавством.

Згідно витягу з додатку до Акту приймання-передачі прав вимоги за Договором купівлі-продажу, до складу вимог, права на які набув позивач, було включено і право вимоги виконання ФОП ОСОБА_1 зобов'язань за Кредитним договором №09007 від 17.05.2012, укладеним між ПАТ «Астра Банк» та відповідачем.

Листом від 12.12.2013 №13563/АВ-КМ/6 позивач повідомив відповідача про відступлення права вимоги за Договором купівлі-продажу.

Таким чином, відбулася заміна кредитора за Кредитним договором і Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» набуло статусу нового кредитора.

Посилаючись на те, що відповідач неналежним чином виконував свої зобов'язання за Кредитним договором, позивач звернувся до господарського суду з даним позовом, в якому просив стягнути на свою користь 177463,92грн., з яких 44083,04грн. заборгованості за простроченим кредитом, 9728,96грн. пені за несвоєчасне повернення кредиту, 486,45грн. три проценти річних від суми простроченого кредиту, 16557,08грн. заборгованості за простроченими процентами, 735,61грн. пені за несвоєчасне повернення процентів, 36,78грн. три проценти річних від суми прострочених процентів, 105836,00грн. штрафу.

Після порушення провадження у даній справі відповідач сплатив позивачу 44083,04грн. заборгованості за простроченим кредитом, 9728,96грн. пені за несвоєчасне повернення кредиту, 16557,08грн. прострочених відсотків, 735,61грн. пені за несвоєчасне повернення процентів, про що свідчать квитанції від 06.11.2015 та від 11.11.2015, копії яких наявні в матеріалах справи, а оригінали оглянуті судом в судовому засіданні.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Стаття 526 Цивільного кодексу передбачає, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Аналогічна норма міститься в статті 193 Господарського кодексу України.

В силу статті 530 ЦК України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Стаття 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно з частиною 1 статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтею 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

У відповідності до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

У відповідності до пункту 1 частини 1 статті 512 ЦК України кредитор у зобов'язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Статтею 514 ЦК України визначено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов'язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 516 ЦК України заміна кредитора у зобов'язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов'язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов'язку первісному кредиторові є належним виконанням.

Наявні у матеріалах справи банківські виписки по рахунках відповідача підтверджують неналежне виконання своїх зобов'язань за Кредитним договором, у зв'язку з чим у нього станом на момент подачі позову виникла заборгованість за простроченим кредитом у розмірі 44083,04грн. та за простроченими процентами у сумі 16557,08грн.

Враховуючи неналежне виконання відповідачем умов Кредитного договору, та перевіривши наданий позивачем розрахунок, суд вважає, що позивач обґрунтовано нарахував відповідачу за період з 11.03.2015 по 25.08.2015 пеню за несвоєчасне повернення кредиту в розмірі 9728,96грн. та пеню за несвоєчасне повернення процентів у розмірі 735,61грн.

Разом із тим, враховуючи повну сплату відповідачем під час розгляду даної справи вищевказаних сум заборгованості по кредиту, процентам та відповідних видах пені, провадження у справі в цій частині підлягає припиненню на підставі пункту 1-1 частини 1 статті 80 ГПК України у зв'язку із відсутністю предмету спору.

Щодо іншої частини вимог суд зазначає наступне.

Позивач додатково нарахував відповідачу 486,45грн. - 3% річних від суми простроченого кредиту, а також 36,78грн. - 3% річних від суми прострочених процентів.

Разом із тим, відповідно до частини 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

У даному випадку пунктом 1.5.1 Кредитного договору було встановлено інший розмір процентів за користування кредитом - 21,9%.

Отже, позивач необґрунтовано додатково нарахував відповідачу три проценти річних, а тому дані вимоги задоволенню не підлягають.

Позивач також просить суд стягнути з відповідача штраф у розмірі 105836,00грн., який нараховано на підставі пункту 3.2.5 Кредитного договору та пункту 3.4 Іпотечного договору у зв'язку із закінченням дії договору страхування предмету іпотеки 02.06.2014 та ненаданням звітності.

При цьому, позивач не звернув уваги, що наслідком невиконання відповідачем зобов'язання, передбаченого пунктом 3.2.5 Кредитного договору (щодо страхування майна) є лише підвищення розміру процентної ставки за користування кредитом до розміру 32,85% річних, про що прямо зазначено в пункті 3.2.7 Кредитного договору.

Позивач цим правом скористався, здійснивши підвищення процентної ставки з 21,9% до 32,85%, що підтверджується доданим до позову розрахунком позовних вимог в частині стягнення заборгованості за простроченими процентами.

Відповідальність відповідача у вигляді сплати будь-яких штрафів за невиконання ним пункту 3.2.5 Кредитного договору сторонами встановлена не була.

Посилання позивача на умови Іпотечного договору, зокрема на пункт 3.4, є безпідставними, оскільки відповідно до пункту 3.5 Іпотечного договору відповідальність за невиконання положень пункту 3.4 Іпотечного договору у розмірі 10% від вартості предмету іпотеки несе саме іпотекодавець, тобто ТОВ "Слобожанщина", а не позичальник за Кредитним договором.

У зв'язку з цим, суд вважає вимоги про стягнення 105836,00грн. штрафу необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, господарський суд має право покласти на неї судовий збір незалежно від результатів вирішення спору. У зв'язку з цим, суд частково покладає судовий збір за вимогами, щодо яких провадження у справі припинено, на відповідача. При цьому, суд виходить з розміру ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка діяла на момент подання позову (31.08.2015).

Керуючись ст.49, п.1-1 ч.1 ст.80, ст.ст.82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Припинити провадження у справі за вимогами про стягнення з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства "Дельта банк" 44083,04грн. заборгованості за простроченим кредитом, 9728,96грн. пені за несвоєчасне повернення кредиту, 16557,08грн. прострочених відсотків, 735,61грн. пені за несвоєчасне повернення процентів.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (61001, АДРЕСА_1, код НОМЕР_1) на користь Державного бюджету України судовий збір в сумі 1422,09грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в установленому законодавством порядку.

Повне рішення складено 16.11.2015 р.

Суддя М.В. Калантай