ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

"02" листопада 2015 р. Справа № 911/4785/15

Суддя Карпечкін Т.П., розглянувши позовну заяву і додані до неї документи

Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРРОСНАФТОГАЗБУД»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-будівельне підприємство

«Укргазкомплект»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на

стороні позивача - Приватного підприємства «РЕМСЕРВІС»

про стягнення 587976,72 грн.

встановив:

30.10.2015 року до Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРРОСНАФТОГАЗБУД» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-будівельне підприємство «Укргазкомплект» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Приватного підприємства «РЕМСЕРВІС» про стягнення 587976,72 грн.

Розглянувши подану позовну заяву, господарський суд встановив, що вона не відповідає вимогам розділу VIII Господарського процесуального кодексу України, та підлягає поверненню без розгляду, виходячи з наступного.

Стаття 58 ГПК України передбачає, що в одній позовній заяві може бути обєднано кілька позовних вимог, звязаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Як вбачається з мотивувальної частини позовної заяви, в вимогу про стягнення заборгованості фактично включені вимоги про стягнення заборгованості за Договором субпідряду № ПОК-289 від 29.05.2013 року та Договором субпідряду № ПОЕ-453 від 22.10.2013 року.

Позов обґрунтований невиконанням зобовязань з повернення грошових коштів за вищевказаними Договорами.

Як вбачається з позовної заяви, за кожним Договором субпідряду виконувались різні роботи, підписувались різні договірні ціни, довідки про вартість виконаних будівельних робіт, акти виконаних підрядних робіт, укладались різні додаткові угоди, що свідчить про те, що позовні вимоги не повязані і поданими доказами.

Отже, позовні вимоги про стягнення заборгованості з відповідача одночасно не повязані підставами виникнення та поданими доказами.

Таким чином, позивачем порушено правила обєднання вимог.

Якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 58 Господарського процесуального кодексу України та пункт 5 частини першої статті 63 Господарського процесуального кодексу України). Наприклад, господарський суд повинен повернути позовну заяву без розгляду, якщо: позов поданий одночасно до залізниці та вантажовідправника (вантажоодержувача), і в цій позовній заяві обєднані вимоги, що ґрунтуються на комерційному акті, з вимогами, які обґрунтовані іншими документами; обєднано вимоги про стягнення сум боргу, який виник з різних договорів або інших правочинів, і т.п. (п. 3.6. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року за №18).

Оскільки кожен окремий договір, а також факт порушення його умов, є окремими підставами позову, то предметом позову даної позовної заяви є об'єднані вимоги, що виникають з різних підстав, що порушує вимоги ч. 1 ст. 58 ГПК України, якою передбачена можливість об'єднання кількох вимог в одній позовній заяві, якщо вони зв'язані між собою однією підставою виникнення або поданими доказами.

Також, позивачу необхідно враховувати, що кількість окремих договорів, які мають різну правову природу суттєво ускладнює судовий розгляд, оскільки суду необхідно в межах одного провадження фактично вирішити кілька окремих, не повязаних між собою спорів та надавати окрему юридичну оцінку доказам по кожному договору окремо.

Сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору, оскільки заявлені вимоги щодо стягнення боргу не повязані підставою їх виникнення, так як виникли з різних договорів. При вирішенні спору підлягають встановленню обставини щодо виконання кожного договору у відповідності до умов визначених у договорі та щодо допущених порушень вимог закону кожного договору окремо.

Отже, враховуючи положення наведених статей, зазначений позов підлягає поверненню без розгляду з огляду на те, що джерелом та підставами виникнення спірних правовідносин сторін є господарські договори, кожен із яких, незважаючи на однаковий суб'єктний склад, породжує різні взаємні права та обов'язки, що обумовлено відмінністю у предметах їх регулювання.

Чинне законодавство не передбачає поєднання в одній позовній заяві однорідних вимог, які підтверджуються тотожними доказами.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо порушено правила поєднання вимог або об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Навіть у випадку коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

З огляду на те, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору, позовна заява підлягає поверненню на підставі п. 5 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, позовна заява не може бути прийнятою до розгляду господарським судом Київської області та підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись п. 5 ч. 1 ст. 63, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРРОСНАФТОГАЗБУД» з доданими до неї матеріалами всього на 167 аркушах (в т.ч. оригінали платіжного доручення № НОМЕР_1 від 29.10.2015 року, № НОМЕР_2 від 29.10.2015 року, два описи вкладення в цінний лист від 29.10.2015 року, фіскальні чеки № 3583 від 29.10.2015 року та № 3584 від 29.10.2015 року) повернути заявнику без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Суддя Т.П. Карпечкін