КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2015 р. Справа№ 910/4075/15-г

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Синиці О.Ф.

суддів: Зеленіна В.О.

Ткаченка Б.О.

при секретарі: Вінницькій О.В.

За участю представників:

від позивача -Млечко Є.С.,

від відповідача -не з'явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Укргідроенерго» від 12.08.2015

на рішення Господарського суду міста Києва від 28.05.2015

у справі №910/4075/15-г

за позовом публічного акціонерного товариства «Укргідроенерго»

до товариства з обмеженою відповідальністю «Енергопром»

про стягнення 331000грн.30коп.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду міста Києва від 28.05.2015 року (суддя Селівон А.М.) відмовлено в задоволенні позову ПАТ «Укргідроенерго» про стягнення 331000грн.30коп. втрат, в зв'язку з неякісним виконанням ТОВ "Енергопром", як генпідрядником будівництва Дністровської ГАЕС, поставки та монтажу шафи 1GM X1TA2S, що призвело до аварійного відключення 18.01.2012 р. гідроагрегату №1 Дністровської ГАЕС, і, як наслідок, пошкодження трансформаторів струму, внаслідок чого ПАТ "Укргідроенерго" понесло зазначені втрати. Суд дійшов висновку про недоведеність позивачем в діях відповідача складу цивільного правопорушення, а саме: позивачем не надано суду належних доказів дотримання порядку повідомлення відповідача про виявлені протягом гарантійного терміну недоліки, визначені п.п.15.2,15.3,15.4 Договору та доказів відмови відповідача від підписання двостороннього акту, відсутнє обґрунтування позивачем взаємозв'язку між обладнанням, поставленим на підставі додаткової угоди № 27 від 30.05.2008 р. та обладнанням, зазначеним в Акті розслідування технологічного порушення №02/12 від 24.01.2012 р.

Не погоджуючись з рішенням суду позивач звернувся з апеляційною скаргою в якій просив його скасувати, позовні вимоги задовольнити. Апелянт посилається на Акт №02/12 розслідування технологічного порушення, як на доказ, що підтверджує необхідність гарантійного ремонту. При цьому позивач зазначає, що вказаний акт складено із залученням третіх осіб, так як залучити відповідача було неможливо, в зв'язку з розірванням договірних відносин та відсутності інформації про його місцезнаходження.

Представник відповідача в судове засідання апеляційної інстанції не з'явився, про час і місце розгляду апеляційної скарги повідомлений належними чином (в справі наявні повідомлення про вручення поштового відправлення).

Стаття 22 ГПК України зобов'язує сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами. Оскільки явка в судове засідання представників сторін - це право, а не обов'язок, справа може розглядатись без їх участі, якщо нез'явлення цих представників не перешкоджає вирішенню спору. Неявка представника відповідача не перешкоджає розгляду скарги, а тому постанова приймається за наявними в справі матеріалами, яких достатньо для її повного розгляду.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення присутнього представника позивача, колегія суддів апеляційного господарського суду враховує наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 15 січня 2002 року між ВАТ "Дніпровська ГАЕС" (замовник) та ТОВ "Енергопром" (генпідрядник-відповідач) було укладено Генеральний підрядний контракт № 3 на будівництво Дністровської гідроакумулюючої електростанції.

Пунктом 2.1 Контракту встановлено, що Замовник і Генпідрядник вступають в довгострокові виробничо-господарські взаємовідносини з метою будівництва і введення в експлуатацію Дністровської гідроакумулюючої електростанції (об'єкт).

Відповідно до п.2.2 Контракту генпідрядник зобов'язується на свій ризик власними і залученим силами та засобами будувати Об'єкт відповідно з ДБН -А.3.1-3.94 і у встановлений пусковим комплексом строк здати Об'єкт робочій комісії. Генпідрядник щомісячно, до 25 числа поточного місяця узгоджує із Замовником програму робіт наступного місяця. Генпідрядник проводить індивідуальне випробування встановленого та змонтованого обладнання, здає замовнику окремі черги, комплекси та об'єкт в цілому, усуває за свій рахунок недоробки, що зумовлені неякісним виконанням робіт.

Згідно до п.2.5 Контракту замовник доручає генпідряднику виконувати роботи: по забезпеченню об'єктів будівництва Дністровської ГАЕС електроенергією шляхом обслуговування електричних підстанцій та мереж замовника; здійснювати розподіл та контроль споживання електроенергії підприємствами, задіяними на будівництві Дністровської ГАЕС; інші роботи згідно з погодженими сторонами програмами робіт, а генпідрядник особисто чи із залученням інших суб'єктів господарювання виконує ці роботи.

Статтями 2 - 15 Контракту сторони узгодили предмет Контракту, його ціну, строки виконання робіт, розрахунки і платежі, проекту документацію, будівельний майданчик, матеріально - технічне забезпечення, залучення супідрядних організацій, страхування ризиків, виконання робіт та контроль за їх якістю, якістю матеріалів та устаткування, здача та приймання робіт, фінансові гарантії та відповідальність сторін тощо.

Протягом дії договору, між сторонами було укладено 53 додаткові угоди до зазначеного Генерального підрядного контракту.

При цьому відповідно до наказу Міністерства палива та енергетики України № 14 від 16.01.2008 р. "Про зміну замовника будівництва Дністровської ГАЕС", функції замовника будівництва Дністровської ГАЕС передані від ВАТ "Дністровська ГАЕС" до ВАТ "Укргідроенерго" (позивача).

Згідно з п. 2.6 Генерального підрядного контракту в редакції додаткової угоди № 27 від 30.05.2008 р. за письмовим дорученням замовника Генеральний підрядник може проводити придбання обладнання. Замовник надає генпідряднику технічні умови на обладнання, що підлягає постачанню згідно відомості обладнання (додаток № 1 до додаткової угоди № 27 від 30.05.2008 р.). Після прийомки обладнання від постачальника між замовником на генпідрядником складається акт прийомки-передачі. Обладнання передається від замовника генпідряднику Актом в монтаж.

Відповідно до Відомості обладнання, що придбається генпідрядником та затверджена додатком № 1 до додаткової угоди № 27 від 30.05.2008 р., серед загального переліку майна, зокрема, зазначено шафу трансформатора струму лінійних виводів генератора 1GM XITА ІS.

На виконання умов п. 2.6 Генерального підрядного контракту представник відповідача передав, а представник позивача прийняв перелік майна, в якому, зокрема, зазначена шафа трансформатора струму лінійних виводів генератора 1GM XITА ІS вартістю 8120, 52 грн. без ПДВ.

Зазначена передача обладнання підтверджується копією накладної № 1050 на відпуск обладнання на сторону від 24.12.2008 р. та Актом приймання-передачі обладнання № 56 від 24.12.2008 р., підписаними обома сторонами без зауважень.

Як встановлено судом, 29.12.2008 р. на виконання умов п. 2.6 Генерального підрядного контракту між сторонами підписано Акт № 66 від 29.12.2008 р. про передачу обладнання в монтаж.

Також, судом встановлено, що Господарським судом Київської області при прийнятті рішення у справі № 5/013-11 встановлено, що Генеральний підрядний контракт на будівництво Дністровської гідроакумулюючої електростанції від 15.01.2002р. № 3 ВАТ "Укргідроенерго" припинено у встановленому ЦК України порядку без порушень норм права. У вказаному рішенні, зокрема, зазначено, що Генеральний підрядний контракт № 3 від 15.01.2002 р. вважається розірваним з 04.03.2011 р., а правовідносини за даним контрактом - припиненими. Вказаний факт, відповідно до роз'яснень Пленуму Вищого господарського суду України, є преюдиційним і доказуванню не потребує.

Звертаючись до суду з даним позовом заявник зазначив, що 18.01.2012 р. о 02 год. 20 хв. при роботі ГД-1 в насосному режимі дією диференційного захисту ГД-1 було зупинено генератор-двигун.

Цього ж дня, 18.01.2012 р. наказом ПАТ "Укргідроенерго" (позивача) № 12 створено комісію з розслідування технологічного порушення, яка складалася з представників позивача - головного інженера Жук А.П., начальника ОДС Нагорняк В.В., начальника ЦТАЗЗ Горенчук А.О., начальника ЕЦ Забудько В.П., інженера з ТН СОПТН Сербенюк Р.В. та інших фахівців, участь яких передбачена за умови наявності їх згоди.

24.01.2012 р. представниками вищезазначеної комісії складено Акт розслідування технологічного порушення відмова другої категорії № 02/12, в якому комісією встановлено причину виникнення аварійної зупинки ГД-1 - розрив цілісності кола вторинної обмотки трансформатора струму головних виводів ГД-1 у зв'язку конструктивним виконанням клемного ряду шафи 1GM X1TA2S.

Зазначений Акт розслідування технологічного порушення відмова другої категорії № 02/12 підписано головним інженером Жук А.П., начальником ОДС Нагорняк В.В., начальником ЦТАЗЗ Горенчук А.О., начальником ЕЦ Забудько В.П., інженером з ТН СОПТН Сербенюк Р.В., головним інженером Консорціуму Укргідроенергобуд Денисовим, заступником керівника ТОВ "НТК Енпаселектро" Лєго Ю.Ф. та начальником ГАН Дністровської ГАЕС Біргівським І.А.

З метою усунення зазначеного технологічного порушення, 21.10.2013 р., тобто з спливом майже 2 років після зазначеної аварійної події, позивачем було укладено договір на виконання робіт підряду № 39К від 21.10.2013 р. з ТОВ "Київська енергетична будівельна компанія" на суму 331000,30 грн., відповідно до умов якого ТОВ "Київська енергетична будівельна компанія" зобов'язалась забезпечити ремонтування та технічне обслуговування іншого електричного обладнання (заміна 2 трансфрматорів струму типу ТШЛ-20-1 УХЛ2 головних виводів ГД-1 філії Дирекція з будівництва Дністровської ГАЕС ПАТ «Укргідроенерго»).

Виконання зазначених ремонтних робіт позивач підтверджує актами приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2013 року № 1 на суму 36010,88 грн. та № 2 на суму 13181,35 грн., видатковою накладною № КЕ - 0000125 від 11.11.2013 р. на поставку товару на суму 282947,69 грн. з ПДВ , Актом № 02 передачі обладнання в монтаж від 11.11.2013 р., довідкою про вартість виконаних робіт за листопад 2013 року на суму 40 993, 53 грн. та карткою рахунку 6311 за 4 квартал 2013 року, копії названих доказів наявні в матеріалах справи.

Як зазначає позивач в поданій до суду заяві, порушення відповідачем його прав полягає в неякісній поставці і здійсненні монтажу шафи 1GM X1TA2S, виконаного в рамках Генерального підрядного контракту № 3 від 15.01.2002 р., що призвело до аварійного відключення гідроагрегату № 1 Дністровської ГАЕС 18.01.2012 р., і, як наслідок, пошкодження трансформаторів струму.

Враховуючи викладене позивач вважає, що відповідач повинен компенсувати зазначені витрати, понесені позивачем на підставі договору на виконання робіт підряду №39К від 21.10.2013 р. з ТОВ "Київська енергетична будівельна компанія" в сумі 331000грн.30коп.

Пунктом 4 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, пунктом 5 Прикінцевих та перехідних положень ГК України передбачено, що вони застосовуються до цивільних та господарських відносин, що виникли після набрання ними чинності.

Відповідно до пункту 4 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України щодо цивільних правовідносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Пунктом 10 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що правила Цивільного кодексу України про відповідальність за порушення договору застосовуються в тих випадках, коли відповідні порушення були допущені після набрання чинності цим Кодексом, крім випадків, коли в договорах, укладених до 1 січня 2004 року, була встановлена інша відповідальність за такі порушення.

Таким чином, у вказаних нормах закону послідовно проводиться принцип диспозитивності. За порушення, за які відповідальність договором не передбачена та які здійснені починаючи з 1 січня 2004 року, застосовується відповідальність, передбачена ЦК України.

Згідно ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до пункту 3 статті 882 ЦК України замовник, який попередньо прийняв окремі етапи робіт, несе ризик їх знищення або пошкодження не з вини підрядника, у тому числі й у випадках, коли договором будівельного підряду передбачено виконання робіт на ризик підрядника.

Згідно зі ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 884 ЦК України підрядник гарантує досягнення об'єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об'єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об'єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом.

Так, позивачем не надано суду доказів пред'явлення претензій відповідачу щодо якості та кількості поставки обладнання відповідно до умов Контакту, а також наявності письмових претензій щодо поставленого обладнання на час підписання сторонами Акту про передачу обладнання в монтаж.

Відповідно до матеріалів справи 15.12.2010 р. було закінчено будівництво пускового комплексу № 1 першої черги Дністровської ГАЕС, що підтверджується підписаним представниками сторін без зауважень Актом готовності об'єкта до експлуатації б/н від 15.12.2010 р., копія якого наявна в матеріалах справи.

Факт виконання робіт та їх обсяг за вказаним Актом згідно умов Контракту сторонами не заперечувався. Доказів пред'явлення позивачем претензій щодо обсягів та переліку виконання робіт суду не надано.

Отже, відповідачем в повному обсязі виконано взяті на себе зобов'язання згідно Контракту, зокрема, в частині постачання обладнання, передачі обладнання в монтаж та виконання робіт, пов'язаних з будівництвом та введенням в експлуатацію об'єкта, а позивачем, у свою чергу, прийнято це обладнання та виконані роботи без будь-яких зауважень.

Перебіг гарантійного строку починається з моменту, коли об'єкт прийнятий замовником. В будівельному підряді таким моментом є підписання двостороннього, а при необґрунтованому відмовленні другої сторони від його підписання - одностороннього акта про приймання виконаних робіт (стаття 882 ЦК України). Підрядник несе відповідальність за дефекти, виявлені в межах гарантійного строку.

На виконання вимог щодо узгодження між сторонами договору будівельного підряду істотної умови - гарантійних строків якості закінчених робіт (експлуатації об'єкта будівництва) та порядку усунення недоліків, - згідно Постанови Кабінету Міністрів України 01.08.2005 р. № 668 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», у статті 15 Додаткової угоди № 51 від 18.03.2010 р. до Генерального підрядного контракту № 3 від 15.01.2002 р. сторони передбачили відповідний порядок застосування гарантійних строків якості виконаних робіт та усунення відповідних недоліків, визначений п.п. 15.2, 15.3, 15.4 та 15.5 ст. 15 Додаткової угоди №51 від 18.03.2010 р. до Генерального підрядного контракту № 3 від 15.01.2002 р.

Відповідно до п. 15.2 Генерального підрядного контракту в редакції додаткової угоди № 51 від 18.03.2008 р. генпідрядник гарантує якість виконаних за контрактом робіт, досягнення об'єктом визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об'єкту відповідно до контракту протягом гарантійного терміну. Гарантійний термін складає 10 років з моменту підписання акту про приймання-передачу об'єкту.

Всі виявлені протягом гарантійного терміну недоліки фіксуються відповідними актами, що підписуються уповноваженими представниками сторін. Генпідрядник відповідає за дефекти, виявлені протягом гарантійного терміну в підрядних роботах, матеріалах, придбаних ним, які використовувались при виконанні підрядних робіт, що виникли з вини генпідрядника, окрім випадків, коли дефекти виникли внаслідок природного зносу об'єкта чи його частин, неправильної експлуатації та недоліків проекту (п. 15.3 Генерального підрядного контракту № 3 від 15.01.2002 р. в редакції додаткової угоди № 51 від 18.03.2008 р.).

Генпідрядник зобов'язується усунути за свій рахунок і ризик недоліки, які були виявлені протягом гарантійного строку і які виникли з вини генпідрядника або виробника матеріалів, в строк, узгоджений в двосторонньому акті, складеному згідно п. 15.3 цього договору, але не більше 30 календарних днів з моменту отримання письмової вимоги замовника (п. 15.4 Генерального підрядного контракту № 3 від 15.01.2002 р. в редакції додаткової угоди № 51 від 18.03.2008 р.).

У разі відмови генпідрядника від підписання акту згідно п. 15.3, замовник має право усунути виявлені недоліки своїми силами або силами іншого підрядника (п. 15.5 Генерального підрядного контракту № 3 від 15.01.2002 р. в редакції додаткової угоди №51 від 18.03.2008 р.).

Відповідно до пункту 107 Постанови Кабінету Міністрів України 01.08.2005 р. №668, у разі виявлення замовником недоліків (дефектів) протягом гарантійних строків, він зобов'язаний у порядку, визначеному договором підряду, повідомити про це підрядника і запросити його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів). Якщо підрядник відмовився взяти участь у складенні акта, замовник має право в порядку, визначеному договором підряду, скласти такий акт із залученням незалежних експертів і надіслати його підряднику.

Водночас, доказів повідомлення підрядника (відповідача) у погодженому між сторонами порядку про час та дату проведення комплексного обстеження об'єкту у січні 2012 року, на якому сталося технологічне порушення, суду не надано.

Отже, позивачем не було дотримано зазначеного у п.п. 15.2, 15.3, 15.4 та 15.5 ст. 15 договору порядку повідомлення відповідача про виявлені недоліки та не було запрошено останнього для складення відповідного акту про виявлений недолік. Навіть в поданій апеляційній скарзі сам позивач зазначає, що вказаний акт складено із залученням третіх осіб, так як залучити відповідача було неможливо, в зв'язку з розірванням договірних відносин та відсутності інформації про його місцезнаходження. Проте, такі заперечення не можуть бути підставою для невиконання умов договору щодо неповідомлення відповідача про час та дату проведення комплексного обстеження об'єкту у січні 2012 року, на якому сталося технологічне порушення. При цьому, як встановлено судом, викладені у листі-відповіді ТОВ "Енергопром" на адресу позивача за вх. № 2350 від 23.07.2014 р. факти свідчать про те, що останнім була надіслана пропозиція забезпечити участь представника відповідача у розслідуванні, але лише 15.07.2014 р., тобто більше ніж через два роки після виникнення аварії та вже після усунення іншим підрядником недоліків на об'єкті.

Крім того, рішення про усунення недоліків силами іншого підрядника всупереч умовам п. 15.5 Генерального підрядного контракту № 3 від 15.01.2002р. в редакції додаткової угоди № 51 від 18.03.2008 р. позивачем було прийнято одноособово - без отримання відмови відповідача.

Як вбачається з матеріалів справи, в порушення статті 884 ЦК України, розділу "Гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об'єкта будівництва) та порядок усунення виявлених недоліків (дефектів)" Постанови Кабінету Міністрів України 01.08.2005 р. № 668, статті 15 Додаткової угоди №51 від 18.03.2010 р. вищевказаний акт не був підписаний уповноваженою особою відповідача, а отже є таким, що складений в односторонньому порядку і підписаний виключно представниками замовника (позивача).

Жодного належного та допустимого доказу на підтвердження факту належного попередження генпідрядника про виявлені протягом гарантійного строку недоліки в порядку, встановленому договором та чинним законодавством позивачем не надано.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний господарський суд погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що наданий позивачем Акт розслідування технологічного порушення відмова другої категорії № 02/12 від 24 січня 2012 року, складений комісією з розслідування технологічного порушення на Дністровській ГАЕС, що була створена наказом №12 від 18 січня 2012 року не є належним та допустимим доказом на підтвердження викладених в позовні заяві обставин.

Також, судом зазначено про те, що твердження позивача про порушення його прав відповідачем шляхом неякісної поставки і монтажу шафи 1GM X1TA2S, здійсненої в рамках Генерального підрядного контракту № 3 від 15.01.2002 р., не відповідають обставинам справи, оскільки згідно матеріалів справи відповідачем була здійснена поставка та монтаж шафи трансформатора струму лінійних виводів генератора 1GM XITА ІS, тобто іншої моделі товару.

Доказів здійснення відповідачем поставки та монтажу шафи трансформатора струму лінійних виводів генератора 1GM XITА 2S в рамках Додаткової угоди № 27 від 30.05.2008р. позивачем суду не надано.

Відшкодування збитків може бути покладено на відповідача лише при наявності передбачених законом умов, сукупність яких створює склад правопорушення, яке є підставою для цивільно-правової відповідальності відповідно до статті 623 ЦК України та 224 ГК України.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 858 Цивільного кодексу України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов'язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно з приписами статті 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Для застосування такого виду господарської санкції, як відшкодування збитків, необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи); шкідливого результату такої поведінки - збитків, їх наявності та розміру; причинного зв'язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не наступає.

Причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов'язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, утворюючих склад господарського правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання взятих на себе зобов'язань, оскільки, в даному випадку, його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Умовами ст. 858 ЦК України передбачена альтернативність дій замовника та генпідрядника у випадку виникнення проблемних питань в частині відступів від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру. Натомість умовами Додаткової угоди № 51 від 18.03.2010 р. чітко встановлено порядок усунення таких недоліків.

Саме на позивача покладається обов'язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Відшкодуванню підлягають збитки, що стали безпосереднім, і що особливо важливо, невідворотним наслідком порушення боржником зобов'язання чи завдання шкоди. Такі збитки є прямими. Збитки, настання яких можливо було уникнути, які не мають прямого причинно-наслідкового зв'язку є опосередкованими та не підлягають відшкодуванню (Постанова Вищого господарського суду України від 19 березня 2015 року у справі №910/19489/14).

Так, в даному випадку незастосування відповідальності за дефекти, виявлені в гарантійні строки за зобов'язаннями, що виникли до розірвання угоди, пов'язане не з фактом розірвання договору, а з недотриманням позивачем передбаченого договором та нормами законодавства порядку повідомлення про виявлені недоліки та позбавлення відповідача первісного огляду місця виникнення пошкодження та підписання або відмови від підписання акту обстеження, а також позбавлення можливості останнього усунути зазначені недоліки власними силами та за свій рахунок.

Отже, враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що позивачем не доведено фактів, які могли б свідчити, що понесені ним витрати майнового характеру зумовлені виключно протиправними діями відповідача, які стали невідворотнім результатом порушення відповідачем зобов'язань за Договором, тобто відсутня наявність прямого причинного зв'язку між неналежним, на думку позивача, виконанням відповідачем своїх зобов'язань щодо поставки та виконання робіт за Договором та збитками.

За викладених обставин апеляційний господарський суд погоджується з висновками суду першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог, в зв'язку з їх необґрунтованістю та недоведеністю, оскільки позивач не надав суду належних доказів дотримання порядку повідомлення відповідача про виявлені протягом гарантійного терміну недоліки, визначених п.п.15.2,15.3,15.4 Договору та доказів відмови відповідача від підписання двостороннього акту всупереч п. 15.5 Договору, за відсутності обґрунтування позивачем взаємозв'язку між обладнанням, поставленим на підставі додаткової угоди № 27 від 30.05.2008 р. та обладнанням, зазначеним в Акті розслідування технологічного порушення № 02/12 від 24.01.2012 р.

Правомірними є й висновки суду про незастосування строків позовної давності до спірних відносин, за поданою відповідачем заявою, оскільки у задоволенні позову відмовлено по суті. Так, положення закону про правові наслідки спливу строку позовної давності можуть бути застосовані судом тільки у тому випадку, коли буде доведено існування самого суб'єктивного права і факт його порушення чи оспорювання. Якщо ж під час розгляду справи буде встановлено, що у позивача немає суб'єктивного права, про захист якого він просить, або ж воно не порушувалось чи не оспорювалось, суд повинен відмовити у позові не через пропущення строку позовної давності, а за безпідставністю матеріально-правової вимоги.

Згідно ст. 33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Заперечення відповідача викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги. Рішення суду першої інстанції ґрунтується на фактичних обставинах та матеріалах справи, прийняте відповідно до норм чинного законодавства, а тому підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст. ст. 101-105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Рішення господарського суду міста Києва від 28.05.2015 у справі №910/4075/15-г залишити без змін, а апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Укргідроенерго» - без задоволення.

2. Справу № 910/4075/15-г повернути господарському суду міста Києва.

Головуючий суддя О.Ф. Синиця

Судді В.О. Зеленін

Б.О. Ткаченко