ВИЩИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД УКРАЇНИ
УХВАЛА

26 жовтня 2015 року Справа № 910/1739/15-г

господарський суд України у складі колегії суддів:

Дунаєвської Н.Г. - головуючого,

Воліка І.М.,

Кролевець О.А.,

розглянувши касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Експобанк" на постанову Київського апеляційного господарського суду від 09 вересня 2015 року у справі № 910/1739/15-г Господарського суду міста Києва за позовом Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Експобанк", м. Київ, до: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Прайм кепітал груп", м. Київ; 2) Публічного акціонерного товариства "Діамантбанк", м. Київ, про визнання недійсним нікчемного правочину та витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

Подана Публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Експобанк" касаційна скарга не відповідає вимогам розділу ХІІ1 Господарського процесуального кодексу України та підлягає поверненню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 111 ГПК України до касаційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

01.11.2011 набрав чинності Закон України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон), який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Зокрема, за подання касаційної скарги до господарського суду на рішення суду (у редакції Закону від 22.05.2015, чинної на момент звернення заявника із касаційною скаргою) ставки судового збору встановлюються у розмірі 120 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону).

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальної заробітної плати, у разі подання заяви немайнового характеру - 1 розмір мінімальної заробітної плати (п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону).

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік", який набрав чинності 01.01.2015, у січні 2015 встановлено мінімальну заробітну плату у розмірі 1 218,00 грн.

В силу п.2 ч. 1 ст. 55 ГПК України у позовах про витребування майна ціна позову визначається вартістю майна, що витребовується.

Доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі заявник касаційної скарги не надав.

Скаржник заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на важкий майновий стан підприємства та на те, що кошторисом банку, який перебуває у процедурі ліквідації у зв'яку з його неплатоспроможністю, не передбачено витрат на сплату судового збору. Скаржник зазначив, що відомості про необхідність внесення змін до кошторису банку були подані Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, проте станом на день подачі касаційної скарги вони не були затверджені і коли такі зміни будуть затверджені заявнику невідомо.

За змістом ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Єдиною підставою для вчинення судом дій, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір", є врахування документально підтверджених обставин щодо майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, тобто обґрунтування пов'язаних з цим обставин покладається на заінтересовану сторону.

З огляду на неподання таких доказів, клопотання ПАТ "КБ "Експобанк" про відстрочення сплати судового збору за подачу касаційної скарги задоволенню не підлягає.

Посилання скаржника про наявність у нього пільг щодо сплати судового збору на момент подачі позовної заяви у даній справі не заслуговують на увагу, оскільки станом на день подачі касаційної скарги набрали чинності зміни до Закону України "Про судовий збір" (згідно Закону від 22.05.2015 № 484-VIII), відповідно до яких уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб виключена з переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1113 ГПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо до скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч. 3 ст. 1113 ГПК України після усунення обставин, зазначених в пункті 4 частини першої цієї статті, сторона у справі має право повторно подати касаційну скаргу в загальному порядку та з відповідним клопотанням про відновлення процесуального строку на касаційне оскарження.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз'яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Зважаючи на те, що касаційна скарга не відповідає вимогам Господарського процесуального кодексу України, скарга не дає підстав для перегляду постанови апеляційного господарського суду у даній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 86, п. 4 ч. 1 ст. 1113 ГПК України, Вищий господарський суд України -

У Х В А Л И В:

Відмовити Публічному акціонерному товариству "Комерційний банк "Експобанк" у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Експобанк" на постанову Київського апеляційного господарського суду від 09 вересня 2015 року у справі № 910/1739/15-г повернути скаржнику, а справу - Господарському суду міста Києва.

Головуючий суддя: Н.Г. Дунаєвська

Судді: І.М. Волік

О.А. Кролевець