КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2015 р. Справа№ 910/2638/15-г
Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого: Чорногуза М.Г.

суддів: Рудченка С.Г.

Агрикової О.В.

при секретарі судового засідання: Михайленко С.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Шаталюк М.С. довіреність № 3061 від 12.10.15р.

від відповідача: Коваленко Н.В. довіреність № б/н від 08.12.14р.

Лушко Н.С. довіреність № 06/03 від 06.03.15р.

прокурор: Стригун М.А. посвідчення №034225 від 06.07.15р.

від третьої особи: Чирський Ю.В. довіреність № 318 від 20.03.15р.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ТВО військового прокурора Київського гарнізону

на рішення Господарського суду міста Києва від 09 червня 2015 року

у справі №910/2638/15-г (головуючий суддя - Головатюк Л.Д. судді Головіна К.І., Трофименко Т.Ю.)

за позовом Військового прокурора Київського гарнізону в інтересах держави в особі Військової частини НОМЕР_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Олтекс»,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство «Черкаський шовковий комбінат»

про стягнення 1 296 690 грн. 00 коп.,-

ВСТАНОВИВ:
Військовий прокурор Київського гарнізону в інтересах держави в особі Військової частини НОМЕР_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ТОВ «Олтекс» про стягнення штрафних санкцій у зв`язку з неналежним виконанням умов договору №43/В33-2014 від 27 червня 2014 року у розмірі 1 296 690 грн. 00 коп. (т. І, а.с. 7-10).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 09 червня 2015 року у справі №910/2638/15-г у задоволенні позову відмовлено (т.V,а.с. 7-18).

ТВО військового прокурора Київського гарнізону, було подано до суду апеляційну скаргу в якій він просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва у справі №910/2638/15-г від 09 червня 2015 року.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 вересня 2015 року апеляційну скаргу ТВО військового прокурора Київського гарнізону, на рішення Господарського суду міста Києва від 09 червня 2015 року передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Чорногуз М.Г., судді Рудченко С.Г., Агрикова О.В.

Ухвалою від 25 вересня 2015 року апеляційну скаргу на рішення Господарського суду міста Києва від 09 червня 2015 року у справі № 910/2638/15-г прийнято до провадження та призначено до розгляду на 06 жовтня 2015 року у складі колегії суддів: головуючий суддя Чорногуз М.Г., судді Агрикова О.В., Рудченко С.Г.

В судовому засіданні 06 жовтня 2015 року розгляд апеляційної скарги відкладено на 20 жовтня 2015 року, відповідно до вимог статті 77 ГПК України.

У судовому засіданні 20 жовтня 2015 року, прокурор Військової прокуратури Київського гарнізону та представник Військової частини 3078 надали суду пояснення, в яких просили задовольнити апеляційну скаргу в повному обсязі, скасувати рішення господарського суду Києва від 09 червня 2015 року у справі №910/2638/15-г та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

Представники ТОВ «Олтекс» та ПАТ«Черкаський шовковий комбінат» в судовому засіданні 20 жовтня 2015 року надали суду свої пояснення, в яких заперечували проти доводів, викладених в апеляційній скарзі та просили суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення господарського суду Києва від 09 червня 2015 року у справі №910/2638/15-г без змін.

Згідно з частиною першою статті 99 ГПК в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених розділом XII ГПК.

Відповідно ч. 2 ст. 101 ГПК України апеляційний господарський суд не зв`язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

27 червня 2014 року між Військовою частиною НОМЕР_1 (замовник) та ТОВ «Олтекс» (учасник) було укладено договір №43/В33-2014 (договір) відповідно до п. 1.1. якого : «Учасник зобов`язується у 2014 році поставити замовникові товари, зазначені у специфікації, яка є невід`ємною частиною договору (додаток 1), а замовник прийняти і оплатити такі товари» (т.І, а.с.11-15).

Пунктами 2.1, 2.3. договору визначено, що : «Учасник повинен передати (поставити) замовнику товар (товари), якість яких відповідає діючим ГОСТам, ДСТУ, технічним умовам, технічним описам та узгодженим зразкам, які зазначаються в специфікації. Якість товару, що поставляється, перевіряється органом технічного контролю учасника та, на вимогу замовника, представником військової частини 3078».

В пункті 2.6. договору зазначено, що: «Гарантійний термін носки товару становить 60 календарних днів з початку носки виробу. В разі, якщо поставлений товар втрачає свої споживацькі властивості протягом гарантійного терміну носки, учасник сплачує замовнику штрафні санкції в розмірі 20 % від вартості товару, що виявися недоброякісним з розрахунку ціни, яка діє на день сплати штрафу та підлягає заміні в десятиденний термін».

Спір виник стосовно якості поставленого товару, а зокрема: одяг верхній, інший, чоловічий і хлопчачий: лот 2 костюм (куртка і штани) польовий (тк. Ріп Cтоп) ТУ У 14.1-1:2014 в кількості 9 700 комплектів, за ціною 668,40 грн. за одиницю, на загальну суму 6 483 480, 00 грн. (т.І, а.с.16).

Відповідно до видаткових накладних, у період 03 липня по 27 жовтня 2014 року відповідач поставив позивачу 9 700 комплектів костюму на загальну суму 6 483 480,00грн. (т.І, а.с.28-51). Відповідачем за поставлений товар проведено оплату на суму 6 483 480,00грн. (т.І,а.с.53-87).

В матеріалах справи наявний сертифікат відповідності ТУ У 14.1.-1:2014, згідно якого продукція відповідає діючим стандартам та технічним умовам (т.І, а.с.120), а також документи, що підтверджують якість тканини із якої було виготовлено товар (т.І, а.с.121-123).

Позивач посилається на те, що відповідачем поставлено 9700 комплектів неякісного товару, який є непридатним для носіння, що надає йому право вимагати сплати штрафу розмірі 20 % від вартості недоброякісного товару, що складає 1 296 690,80 грн.

Відповідно до п. 7.4. договору: «У разі поставки недоброякісного товару та/або поставки товару з порушенням вимог розділу 2 договору учасник зобов`язаний сплатити замовнику штраф у розмірі 20% вартості недоброякісного товару. Факт поставки недоброякісного товару підтверджується відповідним актом. У випадку відмови від підпису цього акту однією із сторін договору, запис про таку відмову зазначається в акті і підписується відповідно другою із сторін договору. Зазначений товар не зараховується учаснику у виконання поставки і підлягає заміні в строк п`яти робочих днів з дня отримання документа щодо невідповідної якості товару. Сплата штрафу не звільняє винну сторону від виконання зобов`язань за договором».

Згідно п. 9 Інструкції акт про приховані недоліки продукції повинен бути складений протягом 5 днів після виявлення недоліків, однак не пізніше чотирьох місяців з дня надходження продукції на склад одержувача, що виявив приховані недоліки, якщо інші терміни не встановлені обов`язковими для сторін правилами.

Пунктом 16 Інструкції визначено, що при виявленні невідповідності якості, комплектності, маркування продукції, що надійшла, тари або упаковки вимогам стандартів, технічним умовам, кресленням, зразкам (еталонам) договору або даним, зазначеним у маркуванні і супровідних документах, що засвідчують якість продукції (пункт 14 цієї Інструкції), одержувач зупиняє подальшу прийомку продукції і складає акт, у якому вказує кількість оглянутої продукції та характер виявлених при прийманні дефектів. Одержувач зобов`язаний забезпечити зберігання продукції неналежної якості або некомплектної продукції в умовах, що запобігають погіршення її якості та змішування з іншою однорідною продукцією.

Одержувач також зобов`язаний викликати для участі у продовженні приймання продукції і складання двостороннього акта представника іногороднього виготовлювача (відправника), якщо це передбачено в Основних і Особливих умовах поставки, інших обов`язкових правилах або договорі.

В матеріалах справи відсутні документальні докази про виклик позивачем повноважних спеціалістів відповідача для приймання товару по якості. Між ТОВ «Олтекс» та Військовою частиною НОМЕР_1 не було підписано жодного акту, який би підтверджував існування факту поставки недоброякісного товару. Після здійснення перевірки якості товару позивачем, при прийняті наступних партій товару зауважень позивача щодо якості товару не було.

Відповідно до п. 4.2 за договору №43/В33-2014 від 7.06.2014 р. «До кожної партії товару, що постачається , учасник обов`язково надає накладну (у трьох примірниках)…»

Отже сторони визначили, що кожна партія товару оформляється накладною, відповідно товар оформлений накладною є партією товару.

Перша партія товару (костюм (куртка і штани) польовий (тк. Ріп Cтоп) ТУ У 14.1-1:2014) в кількості 300 шт. була поставлена відповідачем по видатковій накладній №РН-0000140 від 03 липня 2014 р. ( т. ІІ а.с. 251).

Згідно Акту відбору зразків від 15 липня 2014 року (т.І, а.с.119): «Відбір зразків проведено згідно ГОСТ 9289-78, ГОСТ 23948-80, ГОСТ 9173-86, ГОСТ 21768-76».

ГОСТи 9289-78, 23948-80, 9173-86, не мають відношення до товару «Костюм (куртка та штани) літній польовий для військовослужбовців тип Б арт.3037», оскільки ГОСТ 9289-78 регулює правила прийомки взуття, ГОСТ 23948-80 регулює правила прийомки швейних виробів, ГОСТ 9173-86 регулює правила прийомки трикотажних виробів та тільки ГОСТ 21768-76 регулює правила прийомки тканин і штучних виробів воєнного асортименту має відношення до відібраного виробу.

ГОСТ 21768-76 «Ткани и штучные изделия военного ассортимента» розповсюджується на текстильні тканини та штучні вироби військового асортименту з волокон і ниток всіх видів і встановлює правила їх приймання. Для контролю якості партії по фізико-механічним та хімічним показниках об`єм вибірки від партії повинен відповідати таблиці 1 пункту 2.1 ГОСТу 21768-76. Зокрема об`єм вибірки зразків в кількості - 3 шт. може застосовуватись до «партії до 500» шт. В той час як з партії від 3201 до 22 000 об`єм вибірки повинен складати 10 шт.

Відповідно до п. 15 Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за якістю №П-7 від 25.04.1966р. «Вибіркова (часткова) перевірка якості продукції з розповсюдженням результатів перевірки якості якої-небудь частини продукції на всю партію допускається у випадках, коли це передбачено стандартами, технічними умовами, Особливими умовами поставки, іншими обов`язковими правилами або договором».

Отже, виходячи з викладеного перевірка якості могла би стосуватись тільки першої партії 300 шт. костюмів, враховуючи об`єм вибірки зразків та те, що станом на день вибірки зразків відповідачем поставлено товар тільки по видатковій накладній № РН-0000140 від 03 липня 2014 року, решта партій товару поставлялись після 16 липня 2014 року.

Також, слід звернути увагу на те, що в порушення вимог договору поставки та Положень Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за якістю №П-7 від 25.04.1966р. зразки продукції були відібрані без участі позивача та відповідача.

Згідно даних акту відбору зразків від 15.07.2014р. було відібрано 3 штуки костюмів (куртка та штани) літній польовий для військовослужбовців тип Б арт. 3037 (т. І а.с. 119), при цьому в акті не зазначено якого розміру були відібрані костюми.

В обґрунтування позовних вимог позивачем надано два протоколи випробувань затверджені 04 серпня 2014 року № 0938/00738-ЛШ/14 та № 0938/00737-ЛШ/14 ( т. І а.с. 88-91).

Згідно вказаних протоколів здійснювались випробовування зразків відібраних «актом відбору зразків ДП «Укрметртестстандарт» від 15.07.2014» в той час коли відповідно до акту відбору зразків від 15 липня 2014 року, відбір здійснювали : представник СБУ, начальник відділу закупівлі та начальник речового складу і тільки костюми з тканини арт. 3037.

В той час коли випробовування згідно протоколів № 0938/00738-ЛШ/14 та № 0938/00737-ЛШ/14 здійснювались як виробів з тканини артикулу 3037 так і артикулу 2701. При цьому в протоколах не зазначається кількість випробовуваних зразків. Отже не можливо зробити висновок які зразки товару досліджувались, де, коли і ким вони відібрані на яку партію розповсюджуються результати випробовувань, а також звідки взялись костюми виготовлені з тканини артикулу 2701, якщо відсутні документальні докази пошиття костюмів відповідачем із вказаної тканини.

Колегія суддів звертає увагу на те, що протоколи випробовувань № 0938/00738-ЛШ/14 та № 0938/00737-ЛШ/14 «стосуються тільки зразків, підданих випробовуванням» Отже, колегія суддів дійшла висновку, що ці протоколи мають відношення тільки до 3 шт. костюмів, які пройшли випробування, а не до всієї кількості товару за договором №43/В33-2014.

В обґрунтування позовних вимог, прокурором надано висновок Державного підприємства «Всеукраїнський державний науково виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» (ДП «Укрметртестстандарт») «Про відповідність продукції вимогам «Опису предметів речового майна для військовослужбовців Національної гвардії МВС України» від 5 вересня 2014 року № UA 1.003.ТС38.002-2014 /надалі висновок/ відповідно до якого костюми чоловічі літні польові для військовослужбовців Збройних сил України (тип Б), що складаються з куртки та штанів, виробництва ТОВ "Олтекс" що виготовляються з тканини змішаних вибивних арт. 2701 та арт. 3037 не відповідають вимогам ТУ У 14.1-1:2014 ( т.І а.с. 92-96).

Вказаний висновок не може бути належним доказом поставки неякісного товару за договором №43/В33-2014, з огляду на наступне.

Висновок зроблено «за результатами аналізу протоколів випробування», при цьому не зазначається їх номера дати та ким ці протоколи оформлені.

У висновку є посилання на «акти відбору зразків № 38-007739/14 від 15.07.2014», в матеріалах справи відсутній акт відбору зразків з таким номером.

Висновок зроблений про костюми виготовлені з тканини арт. 2701, в той час як відповідач не виготовляв та не поставляв позивачу вироби з цієї тканини.

Колегія суддів звертає увагу на те, що «Цей висновок про відповідність розповсюджується тільки на зразки, надані для проведення процедури визначення відповідності …», а не на всю партію товару.

Крім того колегія суддів, погоджується з фактами викладеними місцевим господарським судом. Зокрема про врахування положень ГОСТу 20566, відповідно до яких для проведення досліджень відбираються дві проби в будь якому місці виробу розміром щонайменше 300 мм на 300 мм. випробовування проводяться на шматках тканини визначених розмірів, які відбираються окремо по декілька штук для кожного випробування. З трьох костюмів практично неможливо виділити необхідну кількість зразків тканини для зазначеної в протоколі випробувань ДП "Укрметртестстандарт" від №0938/00738-ЛШ/14 від 04.08.2014 кількості випробовувань.

Наведені у висновку результати випробувань не відповідають вказаним вище ГОСТам зважаючи на наступне.

Відповідно до пункту 2, пункту 6.5 ДОГУ ГОСТ 21790 зміна лінійних розмірів після мокрих обробок визначається за ГОСТ 30157.0-95 "Полотна текстильные. Методы определения изменения размеров после мокрых обработок или химической чистки. Общие положения" (далі за текстом - ГОСТ 30157.0) та ГОСТ 30157.1-95 "Полотна текстильные. Методы определения изменения размеров после мокрых обработок или химической чистки. Режим обработок" (далі за текстом - ГОСТ 30157.1).

Пунктом 1 ГОСТ 30157.0 визначено, що стандарт застосовується до текстильних полотен. На елементарних пробах полотна визначається відстань між нанесеними мітками після обробки в водяному розчині (замочування, прання).

Згідно із п. 3.2.1., п. 3.2.2. ГОСТ 30157.0 та п. 1 додатку А до ГОСТ 30157.0 для змішаних тканин, якою є тканина арт. 3037, мають відбиратися дві елементарні проби, що вирізаються з точкових проб розміром щонайменше 300±1 мм на 300±1 мм.

Таким чином, ГОСТ 30157.0 прямо не передбачає можливість визначення показника "Зміна лінійних розмірів після мокрих обробок" тканини безпосередньо в готовому виробі (куртка чи штани) за встановленими методами випробовувань.

Пунктом 2 та пунктом 3.1. ГОСТ 30157.0 визначено, що відбір проб для проведення випробувань здійснюється у відповідності до ГОСТ 20566-75 "Ткани и штучные изделия текстильные. Правила приемки и метод отбора проб" (далі за текстом - ГОСТ 20566).

Згідно пункту 7.3. ГОСТ 20566 точкові проби штучних виробів беруться в будь-якому місці виробу.

Аналіз даних ТУ У 14.1-1:2014 дозволяє дійти висновку про неможливість відібрання з будь якого комплекту костюма двох точкових проб розміром щонайменше 300±1 мм на 300±1 мм.

Отже, випробовування на костюмах, поставлених позивачем, згідно вимог ГОСТ 30157.0 та ГОСТ 20566 не могли бути проведенні об`єктивно через практичну неможливість відбору з будь-якого одного комплекту костюма двох точкових проб для випробувань розміром щонайменше 300±1 мм на 300±1 мм.

У Висновку зазначено, що для визначення показника "Зміна лінійних розмірів після мокрих обробок" було вибране прання при 60°С.

В той же час, у пунктах 1.7.5., 6.1. ТУ У 14.1-1:2014 встановлено, що допускається ручне або бережне машинне прання костюмів без використання відбілюючих засобів при максимальному температурному режимі 40°С. Аналогічна вимога міститься у п. 2.3. таблиці 4 ДСТУ 2122 "Матеріали для одягу. Символи та вимоги догляду" (далі за текстом - ДСТУ 2122) - прання при температурі не більше 40°С готового виробу, який позначається стрічкою з символами догляду готового виробу, зазначених у 1.7.5. ТУ У 14.1-1:2014.

Отже, визначення ДП "Укрметртестстандарт" показника "Зміна лінійних розмірів після мокрих обробок" проведене з порушенням ТУ У 14.1- 1:2014 та ДСТУ 2122.

Вказаний у висновку режим прання та прасування, які були вибрані для складання висновку також не відповідають ГОСТ 30157.1 та ДСТУ 2122, оскільки були вибрані без врахування погоджених сторонами ТУ У 14.1- 1:2014.

Відповідно до пункту 2, пункту 6.13 ДСТУ ГОСТ 21790 визначення повітропроникності проводиться за ГОСТ 12088 "Материалы текстильные и изделия из них. Метод определения воздухопроницаемости" (ГОСТ 12088).

Згідно з ГОСТ 12088 випробування за показником "Повітропроникність" може проводитись на готових виробах. Однак при цьому, відповідно до п. 1.2. ГОСТ 12088 зразки не повинні бути пом`яті і прасування не допускається.

Пунктом 4.1. ТУ У 14.1-1:2014 встановлено, що методи контролю якості за готовою продукцією здійснюються відповідно до ГОСТ 4103-82 "Изделия швейные. Методы контроля качества" (ГОСТ 4103).

У пункті 7 ГОСТ 4103 встановлено, що зовнішній вигляд і посадку виробу визначають у відпрасованих, маючих товарний вигляд виробах.

Матеріалами справи підтверджується, що продукція поставлена відповідачем була прийнята позивачем за кількістю та якістю. Зазначена обставина дозволяє зробити висновок, що поставлений товар відповідав вимогам ГОСТ 4103 та був відповідно відпрасований для належного зовнішнього вигляду.

Крім того, відповідно до вимог ТУ У 14.1-1:2014 при виготовленні деталей костюму використовувалась підкладка - матеріал прокладковий з регулярним клейовим цятковим покриттям (флізелин), яка прикріплювалась до тканини верху костюму з використання дублюючого пресу (Додаток В ТУ У 14.1- 1:2014 (стор. 48). Тобто деталі костюму піддавались термічному обробленню.

Колегія суддів прийшла до висновку, що випробування, проведені ДП "Укрметртестстандарт" на відпрасованих костюмах, поставлених відповідачем не можуть поставити під сумнів якість тканини арт. 3037 за показником "повітропроникність". За таких обставин висновок ДП "Укрметртестстандарт" щодо невідповідності тканини арт. 3037 за показником "повітропроникності" вимогам ГОСТ 21790 не відповідає вимогам ТУ У 14.1-1:2014 та ГОСТ 4103.

У Висновку ДП "Укрметртестстандарт" зазначається про невідповідність тканини арт. 3037 за показником "Величина, pH" вимогам ГОСТ 21790 за методикою ГОСТ 25617-83 "Ткани и изделия льняные, полульняные, хлопчатобумажные и смешанные. Методы химических испытаний" (ГОСТ 25617).

Відповідно до преамбули та пункту 2.5. ГОСТ 25617 за цим стандартом, серед іншого, визначається реакції водного екстракту, pH.

В той же час, відповідно до пункту 6.9. розділу "Методи випробувань" ГОСТ 21790 по ГОСТ 25617 визначаються вид та масова доля волокон, ступінь мерсеризації і кількості вільного формальдегіду на тканині.

Таким чином, ГОСТ 21790 не містить вимог щодо необхідності сертифікаційних випробувань для тканин за показником "Величина, pH". Отже, Висновок ДП "Укрметртестстандарт" про невідповідність тканини арт. 3037 за показником "Величина, pH" не відповідає вимогам ТУ У 14.1-1:2014 та ГОСТ 21790.

Зважаючи на вищевикладене Висновок ДП "Укрметртестстандарт" від 05.09.2014 № UA 1.003.ТС38.002-2014 про невідповідність тканини арт. 3037 за показниками "повітропроникність", "величиною pH", "зміна лінійних розмірів після мокрих обробок (усадка)" ґрунтується на результатах випробувань, які не відповідають вимогам ТУ У 14.1-1:2014 та ГОСТ 21790, що є обов`язковими для дослідження якості тканини арт 3037.

За таких обставин, зазначений Висновок не може належним чином обґрунтовувати твердження позивача про невідповідності продукції поставленої відповідачем вимогам ТУ У 14.1-1:2014 та ДСТУ ГОСТ 21790:2008.

Тканину арт. 3037 позивач придбав у ПАТ "Черкаський шовковий комбінат", що підтверджується договором №5 від 17.01.2011р. (т.І, а.с.244-245).

В матеріалах справи наявні протоколи випробувань придбаної тканини, відповідно до яких, тканина із якої було виготовлено продукцію поставлену позивачу повністю відповідає вимогам нормативної документації.

У відповідності з пунктом 4 частини третьої статті 129 Конституції України та статтею 33 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Виходячи з вищевикладеного колегія суддів зазначає, що скаржник не надав суду достатніх доказів в розумінні статті 33, 34 ГПК України, які б могли стати підставою для задоволення апеляційної скарги.

Приймаючи до уваги те, що документи, додані до позову позивача не доводять, що відповідачем був поставлений за договором № 43/В33-2014 від 27.06.2014 товар неналежної якості, колегія суддів дійшла висновків про необґрунтованість вимог прокурора і позивача доданими до матеріалів справи доказами. Отже, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

При цьому варто враховувати, вимоги ч. 8 ст. 269 ГК України, зокрема : «Позови, що випливають з поставки товарів неналежної якості, можуть бути пред`явлені протягом шести місяців з дня встановлення покупцем у належному порядку недоліків, поставлених йому товарів.» Протоколи випробувань затверджені 04 серпня 2014 року, а з позовом прокурор звернувся в лютому 2015 року.

Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду стосовно встановлених обставин і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

З огляду на вищевикладене колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що місцевий господарський суд виконавши всі вимоги процесуального закону і всебічно перевіривши обставини, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, в рішенні господарського суду міста Києва повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами дослідженими в судовому засіданні.

Рішення господарського суду міста Києва від 09 червня 2015 року у справі №910/2638/15-г підлягає залишенню без змін.

Апеляційна скарга ТВО військового прокурора Київського гарнізону на рішення Господарського суду міста Києва від 09 червня 2015 року у справі №910/2638/15-г задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 99, 101, п. 1 ч.1 ст. 103, ст. 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:
1.Апеляційну скаргу ТВО військового прокурора Київського гарнізону на рішення Господарського суду міста Києва від 09 червня 2015 року у справі №910/2638/15-г залишити без задоволення.

2.Рішення Господарського суду міста Києва від 09 червня 2015 року у справі №910/2638/15-г залишити без змін.

3.Справу №910/2638/15-г повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова апеляційного господарського суду набирає законної сили з дня її прийняття. Постанову Київського апеляційного господарського суду може бути оскаржено протягом 20 днів до Вищого господарського суду України у порядку, передбаченому ст. 109 ГПК України.

Головуючий суддя М.Г. Чорногуз

Судді С.Г. Рудченко

О.В. Агрикова