Господарський суд
Житомирської області
_________________________________________
______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Від "28" вересня 2015 р. Справа № 906/465/14

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Кудряшової Ю.В.

за участю представників сторін:

від позивача: не з'явився;

від відповідача: ОСОБА_1 - довіреність від 01.07.2015.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами (м. Київ)

до Товариства з обмеженою відповідальністю СТС-Генпідряд"

про стягнення 2055368,00 грн.

Спір розглянуто в більш тривалий строк, ніж передбачено ч. 1 ст. 69 ГПК України.

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення 2055368,00 грн. збитків, завданих неякісно виконаною роботою.

Ухвалою господарського суду Житомирської області від 11.06.14р. призначено у справі будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. На вирішення експерту поставлено наступні питання:

1) Чи відповідають фактичні об'єкти (фасад та приміщення патолого-анатомічного корпусу Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві; приміщення клубу-їдальні Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві) та вартість виконаних ремонтних робіт даним проектно-кошторисної документації та даним актів виконаних робіт?

2) У якому технічному стані знаходяться фасад і приміщення патолого-анатомічного корпусу Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві та приміщення клубу-їдальні Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві?

3) Чи придатні фасад і приміщення патолого-анатомічного корпусу Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві та приміщення клубу-їдальні Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві до експлуатації?

4) Чи відповідає якість виконаних будівельних робіт на вищезгаданих об'єктах вимогам нормативних документів?

5) Чи є причинний зв'язок між відхиленням від вимог нормативних документів (у період 2012 року), проектів, технології виконання робіт та якістю виконаних відповідачем робіт?

В послідуючому на адресу суду надійшов висновок експертів за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи №7902/14-43/11997/15-43 від 09.07.2015.

16.09.2015 провадження у справі було поновлено та призначено судове засідання на 21.09.2015. Додатково сторін про час та дату судового засідання було повідомлено телефонограмою.

Позивач в судове засідання 21.09.2015 уповноваженого представника не направив, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення судового засідання не надсилав.

Представник відповідача в судове засідання 21.09.2015 не з'явився, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з перебуванням у відпустці.

З метою уникнення затягування розгляду справи, господарським судом було визначено наступну дату судового засідання в максимально стислий строк, необхідний для обігу поштової кореспонденції.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся, на підтвердження чого в матеріалах справи міститься копія реєстру відправки рекомендованої з повідомленням кореспонденції за 24.09.2015.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав з підстав, зазначених у відзиві, просив відмовити в його задоволенні.

З приводу розгляду справи у відсутність представника позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 69 ГПК України спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви. У виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

В даному випадку строк розгляду справи, з урахуванням клопотання сторін про його продовження на 15 днів сплинув.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., ратифікованої Україною 17.07.97 р., кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що справу слід розглядати за наявними матеріалами справи.

Заслухавши пояснення представника відповідача та дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, 17.09.2012 та 27.11.2012 між Клінічною лікарнею "Феофанія" Державного управління справами (замовник/позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «СТС -Генпідряд» (підрядник/відповідач) у відповідності до Закону України «Про здійснення державних закупівель» укладено три договори підряду на виконання наступних робіт:

- договір №807 від 17.09.2012 «на виконання робіт з капітального ремонту патолого-анатомічного корпусу Клінічної лікарні «Феофанія» Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві, (Договір 1)

- договір №808 від 17.09.2012 «на виконання робіт з капітального ремонту клубу-їдальні Клінічної лікарні «Феофанія» Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві, (Договір 2).

- договір №1045 від 27.11.2012 «на виконання робіт з капітального ремонту фасаду патолого-анатомічного корпусу Клінічної лікарні «Феофанія» Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві. (Договір 3).

У відповідності до взятих на себе договірних зобов'язань відповідач зобов'язувався виконати та здати у встановлений договорами строки роботи з капітального ремонту до 31.12.2012 (п.п. 1.1. договорів).

Пунктом 2 даних договорів сторони погодили, що підрядник повинен виконати передбачені цими договорами роботи, якість яких відповідає наступним умовам:

2.1.1. Підрядник гарантує можливість безперебійної і нормальної експлуатації об'єкту протягом 2-х років з моменту підписання замовником акту приймання виконаних робіт.

2.2. В гарантійний період підрядник за власний рахунок та в найкоротшій термін буде ремонтувати будь-який дефект чи недолік, якщо пошкодження виникло через погану якість матеріалу, неякісне виконання робіт та не є результатом дії непереборної сили, недбалості або навмисного пошкодження з боку персоналу замовника.

2.3. Якщо в роботах, які виконав підрядник, виявлені будь-які недоліки, недоробки, застосовують наступну процедуру:

2.3.1. Замовник сповіщає підрядника про недоліки, недоробки або дефекти протягом 3-х (трьох) днів з дня виявлення.

2.3.2. Протягом 3-х (трьох) днів з моменту отримання повідомлення підрядник направляє представника, який разом з представником замовника визначає сутність недоліку, недоробки або дефекту та ступінь відповідальності за нього зі складанням сумісного протоколу. Якщо підрядник у встановлений термін не направить свого представника, висновки замовника будуть остаточними та обов'язковими для підрядника.

17.12.2012 та 24.12.2012 сторонами у справі було підписано акти приймання виконаних робіт форми КБ-2в (а.с. 23-65, 83-103, 118-118-124) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт форми КБ-3 (а.с. 22, 82, 117).

Крім цього позивач зазначає, що через деякий час після прийняття виконаних робіт від керівників будівельних служб Клінічної лікарні "Феофанія" почали надходити нарікання на якість виконаних відповідачем робіт, які не можливо було виявити під час приймання робіт позивачем.

15.01.2013 позивач надіслав Відповідачу лист №1-05/63а від 15.01.2013 (а.с. 143) з проханням усунути виявлені недоліки по якості виконаних робіт.

Даний лист отриманий представником відповідача 16.01.2013, що підтверджується відміткою на копії листа.

Листом за вих. №2101/13 від 21.01.2013 (а.с. 145) відповідач гарантував усунення виявлених недоліків протягом місяців.

Як вбачається з матеріалів справи, що між сторонами виник спір (а.с. 129-130,133,137-141) щодо усунення недоліків згідно з договірними зобов'язаннями, які взяв на себе відповідач.

За наслідками досудового спору, 03.12.2013 позивачем за участю головного інженера ОСОБА_2, начальника ремонтно-будівельної служби ОСОБА_3, інженера будівельника ОСОБА_4, інженера з проектно-кошторисної роботи ОСОБА_5 складено акти неякісно виконаних робіт (а.с. 125-128), згідно яких визначено суму заподіяних збитків в розмірі 2055368,00 грн.

За таких обставин, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Господарський суд проаналізувавши дані відносини, зазначає, що даний договір за своєю правовою природою є договором підряду.

Відповідно до статті 837 Цивільного кодексу України: за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Статтею 846 Цивільного кодексу України встановлено, що: строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Відповідно до статті 857 Цивільного кодексу України: робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру; виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові; результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Як зазначено у статті 859 Цивільного кодексу України, якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов'язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 Цивільного кодексу України протягом усього гарантійного строку.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, в площину вищенаведених матеріальних норм чинного законодавства України господарський суд зазначає наступне.

В обґрунтування своєї правової позиції, позивач зазначає, що 03.12.2013 за участю головного інженера ОСОБА_2, начальника ремонтно-будівельної служби ОСОБА_3, ніженера будівельника ОСОБА_4, інженера з проектно-кошторисної роботи ОСОБА_5 складено акти неякісно виконаних робіт (а.с. 125-128), згідно яких визначено суму заподіяних збитків в розмірі 2055368,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 34 ГПК України, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Дослідивши подані позивачем акти неякісно виконаних робіт, господарський суд дійшов висновку, що останні не є належним доказом неналежного виконання відповідачем робіт за спірним договором, виходячи з наступного.

Порядок укладення й виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітальному ремонту будинків, споруджень, технічному переоснащенню підприємств, а також окремих комплексів або видів робіт, пов'язаних з будівництвом об'єктів, визначається Цивільним (параграф 3 глава 61) та Господарським (глава 33) кодексами України, а так само Загальними умовами укладення й виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими постановою КМУ від 01.08.2005 р. №668.

Відповідно до п. 107 Загальних умов, у разі виявлення замовником недоліків (дефектів) протягом гарантійних строків, він зобов'язаний у порядку, визначеному договором підряду, повідомити про це підрядника і запросити його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів). Якщо підрядник відмовився взяти участь у складенні акта, замовник має право в порядку, визначеному договором підряду, скласти такий акт із залученням незалежних експертів і надіслати його підряднику.

Крім цього п. 2 договорів встановлено наступний порядок дій сторін при виявленні дефектів чи недоліків:

Замовник сповіщає підрядника про недоліки, недоробки або дефекти протягом 3-х (трьох) днів з дня виявлення.

Протягом 3-х (трьох) днів з моменту отримання повідомлення підрядник направляє представника, який разом з представником замовника визначає сутність недоліку, недоробки або дефекту та ступінь відповідальності за нього зі складанням сумісного протоколу. Якщо підрядник у встановлений термін не направить свого представника, висновки замовника будуть остаточними та обов'язковими для підрядника.

Саме посилаючись на вказаний пункт договору, позивач в односторонньому порядку склав акт неякісно виконаних робіт та визначив суму завданих збитків.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЦК України сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов'язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Так згідно положень ст. 853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них м а є б у т и п р и з н а ч е н а е к с п е р т и з а . Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Отже вказаною нормою прямо передбачені обов'язкові дії сторін у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи.

Такої експертизи в досудовому порядку сторонами проведено не було.

Як зазначалося раніше, в ході розгляду справи судом, з метою усунення суперечностей між сторонами стосовно недоліків проведеного відповідачем капітального ремонту приміщень Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами, ухвалою місцевого господарського суду від 11.06.2014 (том 1, а.с. 215-216) була призначена по справі №906/465/14 судову будівельно-технічну експертизу.

На вирішення експертизи були поставленні наступні питання:

1) Чи відповідають фактичні об'єкти (фасад та приміщення патолого-анатомічного корпусу Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві; приміщення клубу-їдальні Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві) та вартість виконаних ремонтних робіт даним проектно-кошторисної документації та даним актів виконаних робіт?

2) У якому технічному стані знаходяться фасад і приміщення патолого-анатомічного корпусу Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві та приміщення клубу-їдальні Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві?

3) Чи придатні фасад і приміщення патолого-анатомічного корпусу Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві та приміщення клубу-їдальні Клінічної лікарні "Феофанія" Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві до експлуатації?

4) Чи відповідає якість виконаних будівельних робіт на вищезгаданих об'єктах вимогам нормативних документів?

5) Чи є причинний зв'язок між відхиленням від вимог нормативних документів (у період 2012 року), проектів, технології виконання робіт та якістю виконаних відповідачем робіт?

Висновком комісійної судової будівельно-технічної експертизи №7902/14-43/11997/15-43 від 09.07.2015, проведеної Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз (том 2, а.с. 61-141), визначено, наступне:

1, 2, 3.

Відповідно до експертного звіту ДП «Укрдержбудекспертиза» від 16.10.2012 №00-1424-12/КД кошторисна документація з капітального ремонту об'єктів клінічної лікарні «Феофанія» Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві отримала позитивний висновок.

Надані на дослідження дефектні акти за переліком робіт в цілому відповідають роботам, які внесені до актів приймання виконаних робіт за грудень 2012 року.

Відповідно до актів приймання виконаних робіт за грудень 2012 року на об'єктах ремонту - будівлях клінічної лікарні «Феофанія» Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві передбачено виконання комплексу робіт з яких частина робіт є роботами з розбирання та демонтажу, а частина робіт є роботами, які відповідно до вимог нормативних документів відносяться до прихованих робіт і фактичне виконання яких не може бути перевірено при обстеженні, а отже не може бути визначена їх фактична вартість.

Разом з тим надані на дослідження акти приймання виконаних робіт на об'єктах клінічної лікарні «Феофанія» Державного управління справами по вул. Заболотного, 21 в м. Києві на загальну суму 6846714,78 грн. оформлені відповідно до встановленого законодавством порядку та підписані сторонами по договору (Замовником та Підрядником).

Окремі види робіт та їх обсяги, які внесені до згаданих актів приймання виконаних робіт та які можливо було б візуально оглянути при їх виконанні під час проведення обстеження, фактично не виконані.

На момент проведення обстеження фасаду та приміщень патолого-анатомічного корпусу клінічної лікарні «Феофанія» встановлено:

- в цілому будівля патолого-анатомічного корпусу експлуатується за виключенням окремих приміщень в яких роботи з ремонту не завершені, зокрема: в приміщеннях санвузлів першого поверху відсутнє опорядження, сантехнічні та електротехнічні прилади і обладнання тощо; в нішах стін під пожежне обладнання другого поверху відсутнє опорядження та обладнання; в окремих приміщеннях підвалу відсутнє опорядження, а існуюче опорядження потребує ремонту тощо.

- роботи з ремонту фасаду патолого-анатомічного корпусу виконані та в цілому перебувають у доброму технічному стані. Є окремі недоліки, які імовірно виникли при експлуатації будівлі.

На момент проведення обстеження приміщень будівлі клубу-їдальні клінічної лікарні «Феофанія» встановлено наступне:

- окремі приміщення будівлі відремонтовані перебувають в доброму технічному стані та експлуатуються;

- в окремих приміщення, які експлуатуються і потребують ремонту, ремонтні роботи не виконувались;

- окремі приміщення не експлуатуються і не придатні для експлуатації оскільки перебувають в стадії ремонту (ремонтні роботи не завершені).

Також експертами зазначено що будівельні роботи згідно актів виконувались у грудні 2012 року, тобто біля 3-х років тому, а об'єкти (будівлі та приміщення) в цей період експлуатувались і їх конструктивні елементи, в тому числі виконані роботи, безумовно зазнавали експлуатаційного фізичного зношення зокрема: місцями стертість оздоблення, забруднення, відколи та окремі тріщини і несправності тощо. Тому визначити чи є окремі пошкодження результатом неякісно виконаних робіт або наслідком їх тривалої експлуатації не можливо.

Відповідно до статті 858 Цивільного кодексу України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов'язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

На переконання позивача, відповідач повинен сплатити кошти (відшкодувати збитки) за неналежно виконані роботи у розмірі 2055368,00 грн.

Статтею 16 Цивільного кодексу України встановлено, що: кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу; одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків.

У відповідності до статті 224 Господарського кодексу України: учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено; під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно з нормою статті 22 Цивільного кодексу України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода).

Виходячи з наведених норм, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Відсутність хоча б одного з елементів складу правопорушення виключає відповідальність боржника за невиконання або неналежне виконання зобов'язань у вигляді відшкодування збитків.

При цьому, Позивач повинен довести наявність протиправної поведінки, збитків та причинного зв'язку між протиправною поведінкою і збитками, а відповідач - відсутність своєї вини у заподіянні збитків.

Положеннями частини 1 статті 225 Господарського кодексу України передбачено, що: до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Відповідно до статті 226 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, зобов'язаний вжити необхідних заходів щодо запобігання збиткам у господарській сфері інших учасників господарських відносин або щодо зменшення їх розміру, а у разі якщо збитків завдано іншим суб'єктам, - зобов'язаний відшкодувати на вимогу цих суб'єктів збитки у добровільному порядку в повному обсязі, якщо законом або договором сторін не передбачено відшкодування збитків в іншому обсязі. Не підлягають відшкодуванню збитки, завдані правомірною відмовою зобов'язаної сторони від подальшого виконання зобов'язання.

Згідно з частиною 2 статті 623 Цивільного кодексу України, розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.

Таким чином, в розумінні чинного господарського законодавства збитки - це об'єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони за договором, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов'язання було виконано боржником.

За загальним правилом, застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (понесені збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

За таких обставин, господарський суд прийшов до висновку, що посилання позивача на складені в односторонньому порядку акти неякісно виконаних робіт не можуть вважатись належним доказом завдання позивачу збитків в сумі 2055368,00 грн. внаслідок неналежного невиконання відповідачем підрядних робіт за договором, оскільки з наданих документів не вбачається, що зазначені недоліки стоять у причинному зв'язку та є результатом протиправної поведінки відповідача, яка проявилась у невиконанні договірних зобов'язань.

Також висновком судової комісійної будівельно-технічної експертизи не встановлено причинно-наслідкового зв'язку між виконаними відповідачем роботами та збитками, визначеними позивачем.

Крім цього, слід зазначити. що в даному випадку позивачем не понесені витрати у визначеному ним же розмірі, внаслідок неякісного виконання відповідачем робіт з капітального ремонту об'єктів, визначених договорами.

Як визначає ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ст. 34 Господарського процесуального кодексу України oбставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За змістом статті 33 Господарського процесуального кодексу України докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Oбов'язок доказування та подання доказів розподіляється між сторонами, виходячи з того, хто посилається на юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги і заперечення.

Позивач не подав достатніх доказів на підтвердження позовних вимог.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 33,43,44,49,82-85 ГПК України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів з дня його оголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення, зазначений строк обчислюється з дня підписання рішення, оформленого відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено: 05.10.15

Суддя Кудряшова Ю.В.

Віддрукувати:

1 - в справу;

2 - позивачу (рек. з повід.)