КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" жовтня 2015 р. Справа№ 910/18704/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Суліма В.В.

суддів: Гаврилюка О.М.

Коротун О.М.

за участю представників сторін

від позивача: Чехонадський А.О. - представник за дов. б/н від 28.03.2015 року;

відповідача: не з'явився,

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фудмаркет"

на ухвалу господарського суду міста Києва від 23.07.2015

по справі №910/18704/15 (суддя Прокопенко Л.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фудмаркет"

до Антимонопольного комітету України

про визнання недійсним частини рішення

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фудмаркет" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України про визнання недійсним частини рішення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.07.2015 року по справі № 910/18704/15 позовну заяву і додані до неї матеріали повернуто позивачеві без розгляду на підставі п. 1, 4 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

Не погодившись із прийнятою ухвалою, позивач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.07.2015 року у справі №910/18704/15, а справу передати до на розгляд місцевого господарського суду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що Господарський суд міста Києва неповно з'ясував обставини справи, визнав обставини встановленими, які є недоведеними і мають значення для справи, неправильно застосував норми процесуального, зокрема п. п. 1, 4 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 07.09.2015 року апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Фудмаркет" прийнята до провадження та слухалася різним складом суду.

Розпорядженням секретаря судової палати Київського апеляційного господарського суду від 06.10.2015р. "Про зміну складу колегії суддів" в зв'язку з виходом суддів Гаврилюка О.М., Коротун О.М. з відпустки, які входять до постійного складу колегії, доручено розгляд апеляційної скарги у справі №910/18704/15 колегії суддів у складі: Сулім В.В. - головуючий суддя, суддів Гаврилюка О.,М., Коротун О.М.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду 06.10.2015 року прийнято до провадження справу № 910/18704/15 у визначеному складі суддів.

Представник відповідача у судове засідання 06.10.2015 року не з'явився. Про час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлявся належним чином, зокрема, надсиланням ухвали від 22.09.2015 року на відповідні адреси.

Пункт 3.9.1. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 встановлює, що особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 64 та статті 87 ГПК.

Згідно з п. 3.9.2. Постанови Пленуму, у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Крім того, враховуючи, що судом явка уповноважених представників сторін в судове засідання обов'язковою не визнавалася, відповідач не скористався належними йому процесуальними правами приймати участь в судовому засіданні 06.10.2015 року, Київський апеляційний господарський суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутності представника відповідача за наявними в ній матеріалами на підставі ст. 101 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, Київський апеляційний господарський суд вважає, що ухвала Господарського суду міста Києва від 23.07.2015 року підлягає скасуванню, а апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Фудмаркет" - задоволенню, з наступних підстав.

Згідно ст. 99 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами наданими суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 101 Господарського процесуального кодексу України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу, також апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення господарського суду у повному обсязі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.07.2015 року №910/18704/15 позовну заяву повернуто без розгляду на підставі п. п. 1, 4 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України зокрема через наступне: в поданій заявником квитанції №13984470 від 20.07.2015 року, відсутні відбиток печатки платника та підписи (підпис) відповідальних осіб платника, які уповноважені розпоряджатися рахунком, як того вимагають положення Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті.

Підстави та порядок повернення судом позовної заяви та доданих до неї документів без розгляду визначається статтею 63 Господарського процесуального кодексу України. Зокрема, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Відповідно додатків 2, 8 до Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті затвердженої постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 року (далі - інструкція) для заповнення реквізиту № 40 платіжного доручення (М.П.) ставиться відбиток печатки платника, зразок якої заявлений банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки, для - реквізиту № 41 (підписи платника) ставляться підписи (підпис) відповідальних осіб платника, які повноважені розпоряджатися рахунком і зразки підписів яких заявлені банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до Інформаційного листа Державної судової адміністрації від 10.11.2011 року N 12-6621/11 у зв'язку з набранням чинності Закону України «Про судовий збір» від 01.11.2011 року у разі коли сплата судового збору здійснюється шляхом перерахування коштів з рахунка вкладника, відкритого в установі банку, додається довідка, засвідчена підписом контролера та скріплена печаткою установи банку.

При сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчиняється відповідна дія, додається оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи такого змісту: «Зараховано в дохід бюджету ___ грн. (дата)». Цей напис скріплюється першим і другим підписами посадових осіб, відбитком печатки кредитної установи з відміткою дати виконання платіжного доручення.

При заповненні платіжного документа у графі «код» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв'язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

У графі «призначення платежу» вказується:

«Судовий збір за позовом ________________ (П. І. Б. чи назва установи, організації позивача), _______________ (назва суду, де розглядається справа), код ЄДРПОУ ______________ (суду, де розглядається справа)».

З огляду на викладене, Київський апеляційний господарський суд дійшов висновку, що суд першої інстанції помилково послався на інструкцію та те, що платіжне доручення повинно підписуватися особами які можуть розпоряджатися коштами та скріплюватися печаткою останнього.

Крім того, Київський апеляційний господарський суд відзначає, що відповідно до п. 2 Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 17.09.2012р. №01-06/1260/2012 «Про оформлення платіжних документів на перерахування судового збору» чинним законодавством не встановлено якихось спеціальних вимог щодо оформлення платіжних документів, за якими перераховуються суми судового збору. Отже, таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

За наявності сумнівів у здійсненні сплати суми судового збору до Державного бюджету України і зарахування його до спеціального фонду цього бюджету господарський суд вправі витребувати у платника відповідне підтвердження (довідку) органу Державної казначейської служби України, якому судовий збір перераховано, про що зазначається в ухвалі про порушення провадження у справі або про прийняття скарги (заяви) до провадження.

При цьому, Київський апеляційний господарський суд приймає до уваги, що суд першої інстанції приймаючи спірну ухвалу не ставив під сумнів перерахування коштів до бюджету.

Відповідно до ст. 54 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до господарського суду в письмовій формі і підписується повноважною посадовою особою позивача або його представником, прокурором, громадянином - суб'єктом підприємницької діяльності або його представником.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування господарського суду, до якого подається заява;

2) найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб), ідентифікаційні коди суб'єкта господарської діяльності за їх наявності (для юридичних осіб) або реєстраційний номер облікової картки фізичної особи - платника податків за його наявності;

2-1) документи, що підтверджують за громадянином статус фізичної особи - підприємця;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; суми договору (у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні господарських договорів);

4) зміст позовних вимог; якщо позов подано до кількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, на яких грунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; обгрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; законодавство, на підставі якого подається позов;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору якщо такі проводилися;

6 1) відомості про вжиття запобіжних заходів відповідно до розділу V 1 цього Кодексу;

7) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, якщо вони необхідні для правильного вирішення спору.

З огляду на викладене вище, Київський апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апелянтом при поданні позовної заяви були виконані вимоги ст.ст. 54, 56, 57 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 3.5 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» якщо господарський суд має сумніви стосовно наявності у особи, яка підписала позовну заяву, відповідних повноважень, він у процесі підготовки справи до судового розгляду витребує у позивача докази на підтвердження таких повноважень. У разі їх неподання суд виносить ухвалу про залишення позову без розгляду.

Тобто, суд першої інстанції дійшов передчасно висновку щодо застосування п. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи вищенаведене, колегія дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала Господарського суду міста Києва від 23.07.2015 року скасуванню.

Статтею 104 Господарського процесуального кодексу України визначені підстави для скасування чи зміни рішення, зокрема, порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Згідно ст. 106 Господарського процесуального кодексу України у випадках скасування апеляційною інстанцією ухвал про відмову у прийнятті позовної заяви або заяви про порушення справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про порушення справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, припинення провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа передається на розгляд місцевого господарського суду.

Відповідно до п. 4.8 Постанови Пленуму вищого господарського суду України від 21.02.2013 року за №7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» якщо судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу місцевого господарського суду з числа зазначених у частині сьомій статті 106 Господарського процесуального кодексу України або судом касаційної інстанції скасовано ухвалу з числа зазначених у частині четвертій статті 111-13 Господарського процесуального кодексу України з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов'язаного з розглядом відповідних апеляційної та/або касаційної скарг, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами статті 49 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 49, 99, 101, 103-106, 112-114 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фудмаркет» задовольнити повністю.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.07.2015 року у справі №910/18704/15 скасувати.

3. Матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Фудмаркет» (повернуті згідно ухвали від 23.07.2015 року за № 910/18704/15) передати на розгляд до Господарського суду міста Києва).

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів.

Головуючий суддя В.В. Сулім

Судді О.М. Гаврилюк

О.М. Коротун