ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

07.10.15 Справа № 904/7079/15

За позовом Департамента корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради, м. Дніпропетровськ

до Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Жовтневого району м. Дніпропетровська, м. Дніпропетровськ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_1 підприємство "Спеціалізована ремонтно-будівельна дільниця" Дніпропетровської міської ради, м. Дніпропетровськ

про стягнення заборгованості за Договором оренди, розірвання договору та виселення

Суддя Ярошенко В.І.

Представники:

від позивача: ОСОБА_2 - представник за дов. № 10/3-86 від 16.09.15

від відповідача: ОСОБА_3 - представник за дов. № б/н від 13.10.14

від третьої особи: не з'явились

СУТЬ СПОРУ:

Департамент корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Комунального виробничим житловим ремонтно-експлуатаційного підприємства Жовтневого району м. Дніпропетровська про стягнення 482, 78 грн. пені, розірвання договору оренди нерухомого майна та виселення Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Жовтневого району м. Дніпропетровська з нежитлового приміщення за адресою: м. Дніпропетровськ,вул. Набережна Перемоги, 70.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем свої зобов'язань за договором оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста № 395-ДКП/14 від 21.11.2014 в частині повної та своєчасної сплати орендної плати, невиконанням зобов'язань за вищезазначеним договором в частині здійснення страхування об'єкту оренди та укладання договорів з балансоутримувачем на сплату експлуатаційних витрат та відшкодування витрат по сплаті податку на землю.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2015 порушено провадження у справі, її розгляд призначено на 07.09.2015, залучено до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_1 підприємство "Спеціалізована ремонтно-будівельна дільниця" Дніпропетровської міської ради.

07.09.2015 через канцелярію Господарського суду Дніпропетровської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він заперечує проти задоволення позовних вимог з нижченаведених підстав.

Щодо сплати орендної плати відповідач зазначає, що у договорі оренди № 395-ДКП/14 від 21.11.2014 та додатковій угоді до нього повністю відсутні платіжні реквізити сторін, які б дозволяли КВ ЖРЕП Жовтневого району самостійно, без одержання рахунків на оплату, здійснити оплату за договором.

КВ ЖРЕП Жовтневого району є комунальним підприємством, 100% якого належить територіальній громаді м. Дніпропетровська, якестворене та функціонує для забезпечення потреб мешканців Жовтневого району м. Дніпропетровська. Згідно з рішенням Дніпропетровської міської ради від 25.12.2013 № 28/45 КВ ЖРЕП Жовтневого району є балансоутримувачем житлового фонду комунальної власності територіальної громади м. Дніпропетровська у Жовтневому районі, а також виконавцем послуг з утримання будинків та споруд і прибудинкових територій.

Оскільки КВ ЖРЕП Жовтневого району відповідає за утримання житлового фонду Жовтневого району, але має велику дебіторську заборгованість (збори коштів за утримання будинків, споруд і прибудинкових територій становлять лише 70 % від нарахувань), тому до остаточного врегулювання питань орендної плати, відповідач спрямовував кошти на першочергові та невідкладні потреби життєзабезпечення мешканців громади Жовтневого району, як-то підготовка до опалювального періоду, сплата за електрозабезпечення місць загального користування та поточні ремонти житлового фонду.

Відповідач зазначає, що станом на дату звернення із позовною заявою основна заборгованість була ним погашена та після звернення позивача до суду сума пені також була сплачена в обрахованому позивачем розмірі в повному обсязі.

Відповідач у відзиві на позов вказує, що ним, на виконання п. 5.6 договору оренди, було укладено договір добровільного страхування орендованого майна від 01.12.2014 № 01/40/51079.

Також, відповідач зазначає, що між КВ ЖРЕП Жовтневого району та балансоутримувачем КП «Спеціалізована ремонтно-будівельна дільниця» Дніпропетровської міської ради укладено договір про сплату витрат від 21.11.2014. Згідно з даним договором про сплату витрат орендар власними силами забезпечує обслуговування, експлуатацію та ремонт орендованого нежитлового приміщення, що знаходиться за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 70, а також утримання прибудинкової території. КВ ЖРЕП Жовтневого району щомісячно самостійно сплачує плату на землю, в тому числі і за будинок 70 по вулиці Набережна Перемоги у м. Дніпропетровську. КВ ЖРЕП Жовтневого району із Дніпропетровськими міськими електричними мережами ВАТ «ЕК «Дніпрообленерго» укладено договір про постачання електричної енергії № 606/45-2 від 04.03.1998 року, за яким ведеться постачання і оплата електричної енергії, спожитої у приміщенні за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 70.

Ухвалою суду від 07.09.2015 розгляд справи відкладено на 05.10.2015.

28.09.2015 від відповідача до суду надійшли додаткові пояснення, в яких він зазначив, що ним добровільно без контррозрахунку чи оспорення, до винесення рішення у даній справі, було сплачено пеню в обрахованому позивачем розмірі.

Відповідачем зазначено, що вирішуючи питання про оцінку істотності порушення стороною договору, суди повинні встановити не лише наявність істотного порушення договору, але й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена у вигляді реальних збитків та (або) упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору, а також установити, чи є справді істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, i тим, що в дійсності вона змогла отримати.

Таким чином, на думку відповідача, оскільки зобов'язання за договором оренди на момент розгляду справи судом виконані, тому відсутні підстави для розірвання договору оренди в судовому порядку та виселення відповідача. Вимога про зобов'язання відповідача повернути орендоване майно випливає з вимоги про розірвання договору, а тому не підлягає задоволенню.

Ухвалою суду від 05.10.2015 розгляд справи було відкладено на 07.10.2015.

Позивач підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача заперечив проти задоволення позову.

Третя особа явку повноважного представника у судове засідання не забезпечила, витребуванні судом документи не надала, про причини неявки суд не повідомила. Про дату, час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, що підтверджується поштовими повідомленнями про вручення цінних листів з ухвалами суду (арк. с. 125-126).

У судовому засіданні 07.10.2015 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, всебічно та повно зясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

21.11.2014 між Департаментом корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради (далі - орендодавець, позивач) та ОСОБА_1 виробничим житловим ремонтно-експлуатаційним підприємством Жовтневого району (далі - відповідач, орендар) було укладено договір оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста № 395-ДКП/14 (далі - договір).

Відповідно до пункту 1.1 договору, з метою ефективного використання комунального майна орендодавець на підставі рішення міської ради від 21.03.07 № 41/11 із змінами та доповненнями передає, а орендар приймає в строкове платне користування комунальне нерухоме майно вбудоване у нежитлове приміщення (далі - об'єкт оренди) загальною площею 78, 3 кв.м, розташоване за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 70, на першому поверсі 12-ти поверхового будинку, вартість яких, згідно з незалежною оцінкою становить 343561 грн., без ПДВ, що перебуває на балансі Комунального підприємства "Спеціалізована ремонтно-будівельна дільниця" Дніпропетровської міської ради (далі - третя особа, балансоутримувач), для розміщення комунального підприємства Дніпропетровської міської ради.

Згідно з п. 2.2 договору оренди, орендар вступає у строкове платне користування обєктом оренди з дати підписання сторонами цього договору та акта приймання-передачі обєкта оренди.

Відповідно до акту приймання-передачі від 21.11.2014, складеному та підписаному орендодавцем, балансоутримувачем та орендарем, відповідачу було передано обєкт оренди, зазначений в п.1.1 договору (арк. с. 20).

Пунктом 3.2 договору передбачено, що розмір орендної плати відповідно до розрахунку орендної плати, що є невід'ємною частиною цього договору, становить 879, 52 грн., без ПДВ /базова за жовтень місяць 2014 рік/. Нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється згідно з чинним законодавством та в повному обсязі спрямовується орендарем на рахунок балансоутримувача.

Орендна плата за перший місяць оренди визначається шляхом коригування розміру орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за період з першого числа наступного за базовим місяця до останнього числа першого місяця оренди, починаючи листопада 2014 року.

Пунктом 3.3 договору встановлено, що за користування об'єктом оренди, орендар сплачує орендну плату, яку спрямовує:

якщо балансоутримувачем нерухомого майна є комунальне підприємство

- 50 % від загальної суми орендної плати у розмірі 439, 76 грн. до загального фонду міського бюджету;

- 50 % від загальної суми орендної плати у розмірі 439, 76 грн. - на рахунок балансоутримувача об'єкта оренди.

Додатковою угодою № 1 від 24.02.2015 до договору, сторони погодили внести частково зміни в п. 1.1 договору, а саме слова "Загальною площею 78,3 кв.м" змінити на слова "...загальною площею 50,8 кв. м" та "...вартість яких, згідно з незалежною оцінкою становить 343561грн., без ПДВ..." замінити словами "...вартість яких, згідно з незалежною оцінкою становить 222898 грн., без ПДВ...".

Пункти 3.2 та 3.3 договору викласти у наступній редакції:

"...3.2 розмір орендної плати відповідно до розрахунку орендної плати, що є невід'ємною частиною цього договору, становить 617, 48 грн., без ПДВ базова за січень місяць 2015 рік/. Нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється згідно з чинним законодавством та в повному обсязі спрямовується орендарем на рахунок балансоутримувача.

Орендна плата за перший місяць оренди визначається шляхом коригування розміру орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за період з першого числа наступного за базовим місяця до останнього числа першого місяця оренди, починаючи з лютого 2015 року.

3.3 За користування об'єктом оренди, орендар сплачує орендну плату, яку спрямовує:

- 50 % від загальної суми орендної плати ду розмірі 308, 74 грн. до загального фонду міського бюджету;

- 50 % від загальної суми орендної плати у розмірі 308, 74 грн. - на рахунок балансоутримувача об'єкта оренди.

Зміни до договору оренди, внесені цією додатковою угодою набувають чинності з моменту підписання цієї додаткової угоди та діють на майбутнє (арк. с. 22).

Відповідно до п. 3.4 договору, орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць з урахуванням індексу інфляції за поточний місяць.

Орендна плата сплачується орендарем щомісяця у термін не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним, і не залежить від наслідків господарської діяльності орендаря (п.3.5 договору).

Пунктом 5.2 договору встановлено, що орендар зобов'язаний своєчасно і у повному обсязі сплачувати орендну плату за весь час фактичного використання об'єкта оренди до дати підписання акта приймання-передачі об'єкта оренди, включно.

Відповідно до п. 5.6 договору орендар зобов'язаний у місячний термін після укладання цього договору застрахувати об'єкт оренди на користь балансоутримувача об'єкта оренди (вигодонабувач) від таких страхових випадків, як пожежа, затоплення, пошкодження, протиправні дії третіх осіб, пошкодження від стихійних явищ та інших майнових ризиків тощо, і надати договір страхування орендодавцю та балансоутримувачу. Страхування об'єкта оренди здійснювати на підставі вартості об'єкта оренди за незалежною оцінкою, але не нижче його балансової вартості.

Згідно з п. 5.11 договору орендар зобов'язаний протягом 5 днів з дати укладання цього договору укласти з балансоутримувачем або з відповідними комунальними службами договір на сплату комунальних послуг (газ, електроенергія, тепло, водопостачання та водовідведення, вивезення сміття, телефон) та з балансоутримувачем - договір на сплату експлуатаційних витрат, у тому числі відшкодування витрат по податку на землю.

Цей договір діє з 21 листопада 2014 року по 07 листопада 2017 року включно (п. 10.1 договору).

Матеріалами справи підтверджується, що орендна плата за період з січня 2015 року по червень 2015 року була внесена відповідачем лише 24.07.2015. Відповідач у відзиві на позов проти цього не заперечує, дана обставина підтверджується актом звірки взаєморозрахунків станом на 07.09.2015, підписаним обома сторонами (арк. с. 43).

З підстав несвоєчасного внесення відповідачем орендних платежів, позивач нарахував відповідачу пеню у сумі 482, 78 грн. за період з 16.12.2014 по 24.07.2015.

Відповідно до положень ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до п. 9.2 договору за несвоєчасну сплату суми орендної плати орендар зобов'язаний сплатити пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ на дату нарахування пені від несплаченої суми орендної плати за кожен день прострочення платежу у співвідношенні, визначеному у п. 3.3 цього договору.

Згідно з ч. 2 ст. 218 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов'язання. У разі, якщо інше не передбачено законом або договором, суб'єкт господарювання за порушення господарського зобов'язання несе господарсько-правову відповідальність.

Відповідно до ч. 1. ст. 216 Господарського кодексу України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

У сфері господарювання, згідно з ч. 2 ст. 217 та ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України, застосовуються господарські санкції, зокрема, штрафні санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов'язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов'язання.

Відповідно ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Під час розгляду даної справи, відповідачем добровільно сплачено позивачу пеню за несвоєчасне внесення орендних платежів у розмірі 482, 78 грн., що підтверджується платіжними дорученнями від 27.08.2015 № 797 на суму 453, 49 грн. та від 04.09.2015 № 824 на суму 29, 29 грн. (арк. с. 45).

Відповідно до п. 1-1 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України господарський суд припиняє провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Враховуючи оплату відповідачем суми пені у розмірі 482, 78 грн., провадження у справі в цій частині підлягає припиненню.

Щодо позовних вимог про розірвання договору оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста № 395-ДКП/14 від 21.11.2014 та виселення відповідача з нежитлового приміщення загальною площею 50, 8 кв.м, розміщеного за адресою: м. Дніпропетровськ, Набережна Перемоги, 70, на першому поверсі 12-ти поверхового будинку, господарський суд зазначає наступне.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем свої зобов'язань за договором оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста № 395-ДКП/14 від 21.11.2014 в частині повної та своєчасної сплати орендної плати, не здійсненням страхування об'єкту оренди та неукладанням договору з балансоутримувачем на сплату експлуатаційних витрат, а також відшкодування витрат по сплаті податку на землю.

Згідно ст. 173 Господарського кодексу України (далі ГК України), господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ГК України, майнові зобов'язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з приписами ст. 193 ГК України та ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні та господарські зобовязання мають бути виконані належним чином відповідно до закону та договору. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).

Відносини щодо оренди комунального майна також регулюються Законом України "Про оренду комунального та державного майна".

Статтею 2 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" встановлено, що орендою є засноване на договорі строкове платне користування майном, необхідним орендареві для здійснення підприємницької та іншої діяльності.

Частиною 1 ст. 762 ЦК України встановлено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Частиною 1 ст. 530 ЦК України закріплено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору.

Частиною 1 ст. 188 ГК України передбачено, що зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Згідно ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" одностороння відмова від договору оренди не допускається. Договір оренди припиняється в разі: закінчення строку, на який його було укладено; приватизації об'єкта оренди орендарем (за участю орендаря); банкрутства орендаря; загибелі об'єкта оренди; ліквідації юридичної особи, яка була орендарем або орендодавцем.

Договір оренди може бути розірвано за погодженням сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов'язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України.

Тобто, законодавством України передбачена можливість розірвання у судовому порядку договору оренди державного та комунального майна, зокрема, через невиконанням сторонами обов'язків, передбачених умовами договору.

Аналіз наведених норм дає підстави для такого висновку: систематична несплата орендної плати може бути підставою для розірвання договору оренди нерухомого майна за рішенням суду, якщо буде встановлено факт істотного порушення договору, а саме позбавлення сторони значною мірою того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду України від 21.01.2015 у справі № 3-211гс14.

Позивач як на підставу розірвання спірного договору оренди, зокрема, посилається на порушення відповідачем порядку внесення орендних платежів до місцевого бюджету.

Як вбачається з матеріалів справи, станом на час звернення позивача до суду, орендар не мав заборгованості зі сплати орендної плати, що підтверджується актом звірки взаєморозрахунків станом на 07.09.2015, підписаним обома сторонами, та не заперечується представниками сторін (арк. с. 43).

Крім того, відповідачем під час розгляду даної справи добровільно сплачено позивачу пеню за несвоєчасне внесення орендних платежів у розмірі 482, 78 грн., що підтверджується платіжними дорученнями від 27.08.2015 № 797 на суму 453, 49 грн. та від 04.09.2015 № 824 на суму 29, 29 грн. (арк. с. 45).

З матеріалів справи не вбачається, позивач не посилається на виникнення у відповідача заборгованості зі сплати орендної плати за спірним договором за період з 07.09.2015 та до прийняття рішення у даній справі.

Тобто, станом на момент прийняття рішення у даній справі, відповідачем було в повному обсязі виконано зобов'язання зі сплати орендної плати за спірним договором оренди нерухомого майна.

Згідно ч. 1, 3 ст. 291 ГК України одностороння відмова від договору оренди не допускається. Договір оренди може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний з підстав, передбачених Цивільним кодексом України для розірвання договору найму, в порядку, встановленому статтею 188 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 783 ЦК України наймодавець має право вимагати розірвання договору найму, якщо: наймач користується річчю всупереч договору або призначенню речі; наймач без дозволу наймодавця передав річ у користування іншій особі; наймач своєю недбалою поведінкою створює загрозу пошкодження речі; наймач не приступив до проведення капітального ремонту речі, якщо обов'язок проведення капітального ремонту був покладений на наймача.

В той же час чинним законодавством, зокрема, ч. 1 ст. 781 ЦК України передбачено, що наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за користування річчю протягом трьох місяців підряд.

Відповідно до п. 9.1 договору за невиконання або неналежне виконання зобов'язань за цим договором сторони несуть відповідальність згідно з умовами цього договору та чинним законодавством України.

Згідно з п. 9.8 договору у разі невиконання або порушення однією зі сторін умов цього договору та з інших підстав, передбачених законодавством, цей договір може бути розірвано достроково за погодженням сторін та/або на вимогу однієї із сторін за рішенням суду.

Як встановлено судом, станом на момент прийняття судом першої інстанції рішення у даній справі борг сплачено, умови договору виконано.

З огляду на зазначені приписи чинного законодавства, сплату відповідачем заборгованості з орендних платежів станом на час вирішення даного спору, судом встановлено відсутність істотних порушень у розумінні ст. 651 ЦК України

Враховуючи вищевикладене, господарський суд доходить до висновку про відсутність правових підстав для розірвання в судовому порядку спірного договору оренди нерухомого майна з підстав несплати відповідачем орендної плати

В якості іншої підстави розірвання спірного договору оренди, позивач зазначає неукладання відповідачем договору страхування об'єкта оренди на користь балансоутримувача об'єкта оренди, в порушенням умов п. 5.6 договору. Дане твердження позивача є безпідставним та спростовується матеріалами справи.

Відповідачем разом із відзивом на позовну заяву залучено до матеріалів справи копію договору № 01/40/51079 від 01.12.2014 добровільного страхування орендованого майна нерухомого майна - нежитлового приміщення загальною площею 78, 3 кв.м, розташованого за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 70, на користь балансоутримувача (арк. с. 103-106).

Крім того, відповідачем надано до суд докази сплати страхового платежу за вищезазначеним договором (арк. с. 123)

Також, як на підставу розірвання спірного договору оренди позивач вказує на порушення відповідачем умов п. 5.11 договору щодо укладання договору з балансоутримувачем на сплату експлуатаційних витрат, у тому числі відшкодування витрат по сплаті податку на землю.

Відповідно до п. 1 рішення Дніпропетровської міської ради від 25.12.2013 № 28/45 "Про визначення балансоутримувачів житлового фонду комунальної власності територіальної громади м. Дніпропетровська та виконавців послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій" ОСОБА_1 виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Жовтневого району було визначено балансоутримувачем житлового фонду комунальної власності територіальної громади м. Дніпропетровська та виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (арк. с. 114).

21.11.2014 між КВ ЖРЕП Жовтневого району та балансоутримувачем КП «Спеціалізована ремонтно-будівельна дільниця» Дніпропетровської міської ради укладено договір про сплату витрат (арк. с. 107-108).

Згідно з п. 1.1 договору про сплату витрат орендар власними силами забезпечує обслуговування, експлуатацію та ремонт орендованого нежитлового приміщення, що знаходиться за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 70, а також утримання прибудинкової території.

Пунктом 1.2 договору про сплату витрат передбачено, що витрати за користування електроенергією «оплачуються орендарем самостійно на підставі самостійно укладених договорів з енергопостачальною організацією відповідно до даних засобів обліку.

Згідно з п.п.1.3.1.5, 1.6. договору про сплату витрат орендар бере участь у витратах балансоутримувача щодо водопостачання та водовідведення, теплопостачання та інших витрат на комунальні послуги стосовно приміщення пропорційно до займаної ним площі за договором оренди. Оплата компенсується на підставі отриманого від балансоутримувача рахунку протягом десяти 10 робочих днів з моменту одержання рахунку на оплату.

Відповідно до п. 1.4 договору про сплату витрат усі витрати за користування телефонами, мережею Інтернет оплачуються орендарем самостійно на підставі самостійно укладених договорів з підприємствами, що надають телекомунікаційні послуги.

КВ ЖРЕП Жовтневого району щомісячно самостійно сплачує плату на землю, в тому числі і за будинок 70 по вулиці Набережна Перемоги у м. Дніпропетровську, що потверджується декларацією з плати за землю за 2014 рік із додатками 1, 2, а також відповідними платіжними дорученнями за період 2015 року (арк. с. 46-76).

04.03.1998 між КВ ЖРЕП Жовтневого району та Дніпропетровськими міськими електричними мережами ВАТ «ЕК «Дніпрообленерго» укладено договір про постачання електричної енергії № 606, за яким ведеться постачання і оплата електричної енергії КВ ЖРЕП Жовтневого району за точкою обліку електричної енергії спожитої у приміщенні за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 70 (арк. с. 77-90).

Факт оплати та відсутності заборгованості за даним договором підтверджується виданим за цим договором ПАТ "ДТЕК "Дніпрообленерго" рахунком-розшифрокою № 111/606/45-2/9/1 за вересень 2015 року, за якою видно фактичні щомісячні оплати, а також відсутність заборгованості (арк. с. 95).

Також, відповідачем до матеріалів справи залучені копії платіжних доручень зі сплати електричної енергії (арк. с. 91-94).

Таким чином, наявні в матеріалах справи докази спростовують твердження позивача щодо порушення відповідачем умов п. 5.11 договору.

Відповідно до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 32 цього ж кодексу визначено, що доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

З огляду на викладене, позовні вимоги про розірвання договору оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста № 395-ДКП/14 від 21.11.2014 є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 27 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" у разі розірвання договору оренди, закінчення строку його дії та відмови від його продовження або банкрутства орендаря він зобов'язаний повернути орендодавцеві об'єкт оренди на умовах, зазначених у договорі оренди. Якщо орендар допустив погіршення стану орендованого майна або його загибель, він повинен відшкодувати орендодавцеві збитки, якщо не доведе, що погіршення або загибель майна сталися не з його вини.

Частиною 3 ст. 27 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" встановлено, що у разі припинення договору оренди за обставин, зазначених у частині першій цієї статті, орендар окремого індивідуально визначеного майна зобов'язаний повернути це майно відповідному підприємству, господарському товариству, створеному в процесі приватизації (корпоратизації), або його правонаступнику.

Відповідно до п. 5.5 договору орендар зобов'язаний у разі припинення цього договору протягом 5-ти календарних днів з дати припинення повернути об'єкт оренди за актом приймання-передачі. підписаним балансоутримувачем, орендодавцем та орендарем, у належному стані, не гіршому ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, та відшкодувати балансоутримувачу збитки у разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) об'єкта оренди з вини орендаря. Один екземпляр такого акта приймання-передачі надається орендодавцю.

Оскільки судом відмовлено у задоволенні позовних вимог про розірвання договору оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста № 395-ДКП/14 від 21.11.2014, а інших підстав, які б свідчили про наявність у відповідача обов'язку повернути орендоване нерухоме майно, позивачем не наведено та з матеріалів справи не вбачається, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог про виселення відповідача з нежитлових приміщень, розміщених за адресою: м. Дніпропетровськ, Набережна Перемоги, 70, на першому поверсі 12-ти поверхового будинку.

Витрати зі сплати судового збору, відповідно до ст. 49 ГПК України, стягуються з відповідача на користь позивача пропорційно задоволеним вимогам.

Керуючись ст. 22, 32, 33, 44, 49, п. 1-1 ст. 80, 82-85, 115-117 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Провадження у справі в частині стягнення пені у розмірі 482, 78 грн. припинити.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Жовтневого району (49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, буд. 82; ідентифікаційний код 05451351) на користь Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпропетровськ, пр. Карла Маркса, 75; ідентифікаційний код 37454258) витрати зі сплати судового збору у розмірі 1827 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його підписання і може бути оскарженим протягом цього строку до Дніпропетровського апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 12.10.2015

Суддя ОСОБА_4