ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
УХВАЛА

"30" вересня 2015 р.Справа № 922/4906/13

Господарський суд Харківської області у складі:

головуючий суддя Ємельянова О.О.

судді: Макаренко О.В. , Присяжнюк О.О.

при секретарі судового засідання Лук'яненко Ю.Ю.

розглянувши матеріали справи

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2, м. Харків
до Державної податкової інспекції у Київському районі міста Харкова, м. Харків третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 Державної казначейської служби України в Київському районі міста Харкова, м. Харків
про стягнення коштів
за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_2 (паспорт);

від відповідача: ОСОБА_1 (дов. № 275/10/20-31-10-13 від 15.01.2015 року;

3-тя особа: ОСОБА_4 (дов. № 01-44/01/01-26/144 від 11.02.2015 року).

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 (позивач) звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Державної податкової інспекції у Київському районі м. Харкова Головного управління Міндоходів у Харківській області про відшкодування шкоди в розмірі 12 942,58 грн.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 25.02.2015 року у задоволенні позову відмовлено.

Додатковим рішенням від 5.03.2015р., винесеним на підставі статті 88 Господарського процесуального кодексу України, у зв'язку з невирішеним питанням про розподіл судових витрат у справі, Господарський суд Харківської області стягнув з позивача на користь Державного бюджет України судовий збір в сумі 1720,50 грн.

Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 18.05.2015р. рішення Господарського суду Харківської області від 25.02.2015р. у даній справі скасовано в частині відмови у задоволенні позову про стягнення моральної шкоди в сумі 8930,65 грн. та прийнято в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги задоволені в частині стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 3000 грн. В іншій частині рішення залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 20.07.2015 року:

- припинено касаційне провадження, порушене за касаційною скаргою Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 05.03.2015р. у справі № 922/4906/13-г;

- касаційну скаргу Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 та касаційну скаргу Державної податкової інспекції в Київському районі м. Харкова Головного управління Міністерства доходів і зборів України у Харківській області задоволено частково та рішення Господарського суду Харківської області від 25.02.2015р. та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 18.05.2015р. у справі № 922/4906/13-г скасовано.

- справу № 922/4906/13-г направлено на новий розгляд до Господарського суду Харківської області.

Також у постанові Вищого господарського суду України від 20.07.2015 року у справі № 992/4906/13 зазначено, що при новому розгляді справи суду слід взяти до уваги наступне: при розгляді позовів про відшкодування шкоди, заподіяної діями (бездіяльністю) органів державної влади, співвідповідачами є відповідні органи Державного казначейства України (Державної казначейської служби України), до компетенції яких належить казначейське обслуговування бюджетних коштів. При цьому не вимагається наявність порушення вказаними органами прав та охоронюваних законом інтересів позивача у справі. Вимогами статті 24 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарський суд за наявністю достатніх підстав має право до прийняття рішення залучити за клопотанням сторони або за своєю ініціативою до участі у справі іншого відповідача. Відповідно до вимог статті 111 10 Господарського процесуального кодексу України прийняття рішення, що стосується прав і обов'язків осіб, яких не було залучено до участі в справі, є підставою для скасування судового рішення і передачі справи на новий розгляд, під час якого суду належить залучити до участі у справі цю особу, вжити заходів щодо всебічного, повного і об'єктивного розгляду справи та ухвалення відповідного рішення.

Автоматизованою системою документообігу господарського суду Харківської області справу призначено для розгляду складу колегії суддів Ємельянова О.О. - головуючий суддя, ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Ухвалою господарського суду від 13.08.2015 року прийнято справу № 922/4906/13 до розгляду у складі колегії суддів Ємельянова О.О. - головуючий суддя; ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та призначено до розгляду у судовому засіданні на 21.09.2015 року.

Ухвалою господарського суду від 21.09.2015 року розгляд справи відкладено на 29.09.2015 року.

Позивач 30.09.2015 року через канцелярію суду надав пояснення вх. № 39240 стосовно статусу Державної казначейської служби України у справі.

Відповідач 30.09.2015 року через канцелярію суду надав відзив вх. № 39217 на позовну заяву у якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідач у судовому засіданні заперечував проти позову та просив суд відмовити у задовленні позовних вимог з підстав викладених у відзиві.

Позивач у судовому засіданні надав пояснення стосовно статусу Державної казначейської служби України та зазначив що від статусу Державної казначейської служби України не залежить жодне питання предмету доказування у справі, права та інтереси Державної казначейської служби України ніяким чином не зачіпляються у справі, а також зазначив що до справи уже залучено Управляння Державної казначейської служби України у Харківській області, яке є структурним підрозділом Державної казначейської служби України. В обгрунтування послався на можливе залучення в якості 3-тьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_7 казначейську службу України.

3-тя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 Державної казначейської служби України в Київському районі міста Харкова у судовому засіданні зазначила що 09.09.2015 року через канцелярію суду надавала пояснення у справі № 922/4906/13, які були долучені колегією суддів до матеріалів справи та у яких зазначила що згідно частини 2 статті 25 Бюджетного кодексу України відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом. Відповідно до пункту 38 "Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року № 845 (зі змінами) для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

Колегія суддів дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін приходить до висновку про необхідність залучення у справу в якості іншого відповідача - ОСОБА_7 казначейську службу України (адреса: 01601, м.Київ, вул. Бастіонна,6 за власної ініціативи, у зв'язку із наступним.

Предметом спору у даній справі є заявлені на підставі статті 1173 Цивільного Кодексу України позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 незаконними діями, рішеннями чи бездіяльність органу державної влади.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу приписів статей 15, 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у разі їх порушення, невизнання чи оспорювання. Одним з способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Стаття 56 Конституція України проголошує право кожного на відшкодування за рахунок держави матеріальної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відшкодування майнової шкоди за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної майнової шкоди втілено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана її майну, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Шкода, завдана юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади при здійсненні ним своїх повноважень, відшкодовується державою незалежно від вини цього органу (стаття 1173 Цивільного кодексу України).

Таким чином, на відміну від загальної норми статті 1166 Цивільного кодексу України, яка вимагає встановлення усіх чотирьох елементів цивільного правопорушення (протиправна поведінка, наявність шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вина заподіювача шкоди), спеціальна норма статті 1173 Цивільного кодексу України допускає можливість відшкодування шкоди незалежно від вини органу державної влади.

Виходячи з положень статті 56 Конституції України, статті 1173 Цивільного кодексу України, частини 3 статті 11 Закону України "Про державну виконавчу службу", частини 2 статті 25 Бюджетного кодексу України відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади (у даному випадку контролюючого органу) при здійсненні ним своїх повноважень, відшкодовується державою за рахунок державного бюджету.

При цьому враховуючи правовий висновок, наведений в рішенні Конституційного Суду України від 03.10.2001р. № 12-рп/2001, не допускається відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади за рахунок коштів, що виділяються на утримання цих органів.

Відповідно до приписів частини 1 статті 43 Бюджетного кодексу України ОСОБА_7 казначейство України, а після внесення змін до цього кодексу згідно Закону України від 07.07.2011р. № 3614-VI (набрав чинності 07.08.2011р.) Казначейство України, забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

Тому колегією суддів встановлено, що відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, здійснюється державою за рахунок державного бюджету, а не за рахунок коштів, що виділяються на утримання цих органів.

При розгляді позовів про відшкодування шкоди, заподіяної діями (бездіяльністю) органів державної влади, співвідповідачами є відповідні органи Державного казначейства України (Державної казначейської служби України), до компетенції яких належить казначейське обслуговування бюджетних коштів. При цьому не вимагається наявність порушення вказаними органами прав та охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Оскільки вимогами статті 24 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарський суд за наявністю достатніх підстав має право до прийняття рішення залучити за клопотанням сторони або за своєю ініціативою до участі у справі іншого відповідача.

Колегією суддів з'ясовано, що у матеріалах справи відсутнє клопотання позивача про залучення до участі у справі іншого відповідача. Також позивач заперечує проти залучення до участі у справі відповідача Державної казначейської служби України, та усно зазначив, що ОСОБА_7 казначейську службу України можливо залучити в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Інформаційним листом Вищого господарського суду України № 01-8/344 від 11.04.2005 р. "Про деякі питання практики застосування норм Господарського процесуального кодексу України, порушені у доповідних записках про роботу господарських судів у 2004 році" роз'яснено, що при вирішенні питання про залучення іншого відповідача судам необхідно мати на увазі, що інший відповідач має бути такою юридичною чи фізичною особою, за рахунок якої в принципі можливо було б задовольнити позовні вимоги, - на відміну від третьої особи на стороні відповідача, за рахунок якої такі вимоги ніколи не задовольняються (п. 5).

Положенням про ОСОБА_7 казначейську службу України затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 15 квітня 2015 р. № 215 визначено, що ОСОБА_7 казначейська служба України (Казначейство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів.

Казначейська служба здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 р. затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, у відповідності до п. 35 - 39 якого:

- Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень;

- до органу Казначейства за місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду, стягувачі подають лише документи за встановленим переліком для стягнення коштів;

- після певної процедури орган Казначейства надсилає протягом п'яти робочих днів до Казначейства зазначені документи;

- для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету. Якщо коштів не вистачає, то Казначейство подає Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про ОСОБА_7 бюджет України або виділення коштів з резервного фонду державного бюджету на зазначену мету. Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється з дати набрання чинності законом про внесення змін до закону про ОСОБА_7 бюджет України або рішенням про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету. Казначейство зберігає виконавчі документи до виконання їх у повному обсязі.

Таким чином, законодавством розрізняються функції територіальних органів Казначейської служби та самої Казначейської служби, перша з яких лише як технічна функція прийому документів від стягувачів для списання боргу і не мають права проводити операції із коштами бюджету на відшкодування шкоди за рішенням суду, а Казначейство (і лише воно) відкриває рахунок для списання, відшукує кошти і безпосередньо виконує безспірне списання коштів для відшкодування шкоди позивачам.

На підставі викладеного та враховуючи вказівки постанови Вищого господарського суду України від 20.07.2015 року у справі № 992/4906/13, які у відповідності до ст.111-12 Господарського процесуального кодексу України є обов'язковими для суду першої інстанції під час нового розгляду справи, колегія суддів приходить до висновку, що за своєю ініціативою на підставі статті 24 Господарського процесуального кодексу України залучає іншого відповідача, а саме орган, який може виконати стягнення коштів на відшкодування завданої діями державного органу шкоди. Таким органом є ОСОБА_7 казначейська служба України (адреса: 01601, м. Київ, вул. Бастіонна,6).

Як роз'яснив Пленум Вищого Господарського суду України у п. 20.6 Постанови № 10 від 24.10.2011 р. "Про деякі питання підвідомчості і підсудності справ господарським судам" (із змінами та доповненнями), якщо господарський суд, який прийняв справу до свого провадження з додержанням правил підсудності, залучив іншого відповідача чи замінив неналежного відповідача і у зв'язку з цим справа стала підсудною іншому господарському суду, питання про підсудність визначається за правилом частини третьої статті 17 ГПК, за винятком випадків, коли наслідком змін на стороні відповідача стає виключна підсудність справи.

Відповідно до статей 13, 15 Господарського процесуального кодексу України підсудність справ визначається за предметними і територіальними ознаками. Виняток з цього правила становить виключна підсудність справ (стаття 16 ГПК України).

Справи у спорах, у яких відповідачем є вищий чи центральний орган виконавчої влади, Національний банк України, Рахункова палата, Верховна Рада Автономної Республіки Крим або Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські ради або обласні, Київська і Севастопольська міські державні адміністрації, а також справи, матеріали яких містять державну таємницю, розглядаються господарським судом міста Києва (частини 5 стаття 16 Господарського процесуального кодексу України).

Як вже зазначено вище, ОСОБА_7 казначейська служба України є центральним органом виконавчої влади.

Отже, залучення Державної Казначейської служби України до участі у справі змінює підсудність спору в порядку статті 16 Господарського процесуального кодексу України (виключна підсудність), а тому справа має розглядатися господарським судом м. Києва (01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-в).

Керуючись вимогами статтями 15, 16, 17, 24, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1.Залучити до участі у справі у якості іншого відповідача, а саме: ОСОБА_7 казначейську службу України (адреса: 01601, м. Київ, вул. Бастіонна,6).

2. Направити матеріали справи за виключною підсудністю до господарського суду міста Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала суду буде виготовлена протягом трьох днів.

Сторони можуть оскаржити ухвалу до апеляційного господарського суду через господарський суд Харківської області на протязі п'яти днів.

Головуючий суддя Суддя Суддя ОСОБА_8 ОСОБА_5 ОСОБА_6