ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21.09.2015 р. Справа№ 914/3193/15

Господарський суд Львівської області розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали справи:

за позовом: до відповідача:Публічного акціонерного товариства " Дельта Банк" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у Публічному акціонерному товаристві "Дельта Банк" - Кадирова Владислава Володимировича, м.Київ Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2, с.П"яновичі , Самбірський район , Львівська область
про:стягнення заборгованості за кредитним договором. Ціна позову : 652727,11 грн.

Представники сторін:

не викликались

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2015 року на розгляд до господарського суду Львівської області поступила позовна заява Публічного акціонерного товариства " Дельта Банк" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у Публічному акціонерному товаристві "Дельта Банк" - Кадирова Владислава Володимировича до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Ціна позову : 652727,11 грн.

Ухвалою суду від 07.09.2015 порушено провадження у справі і прийнято позовну заяву до розгляду, розгляд справи призначено в судовому засіданні на 05.10.2015 року на 12 год. 00 хв. Вимоги до сторін по підготовці справи до розгляду в судовому засіданні висвітлені в зазначеній ухвалі.

18.09.2015 року за вх.№39587/15 в діловодстві господарського суду Львівської області зареєстровано поступлення від позивача клопотання про проведення судового засідання, призначено на 05.10.2015 р. об 12:00 год., в режимі відеоконференції. Мотивує позивач клопотання наступним.

На підставі постанови Правління Національного банку України від 02.03.2015 року № 150 «Про віднесення ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДЕЛЬТА БАНК» до категорії неплатоспроможних виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення № 51 від 02.03.2015 р. «Про запровадження тимчасової адміністрації у Публічному акціонерному товаристві «Дельта Банк» зі змінами , згідно з яким з 03.03.2015 запроваджено тимчасову адміністрацію та призначено уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у публічному акціонерному товаристві «ДЕЛЬТА БАНК», далі - АТ «ДЕЛЬТА БАНК», , МФО 380236, місцезнаходження: вул. Щорса, 36-Б, м. Київ, 01133.

У відповідності до Рішення №71 виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 08 квітня 2015 року про внесення змін до рішення виконавчої дирекції Фонду від 02,03.2015 №51 «Про запровадження тимчасової адміністрації у Публічному акціонерному товаристві «Дельта Банк» тимчасову адміністрацію в АТ «Дельта Банк» запроваджено строком на шість місяців з 03 березня 2015 року до 02 вересня 2015 року включно.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», надалі за текстом - Закон, встановлюються правові, фінансові та організаційні засади функціонування системи гарантування вкладів фізичних осіб, повноваження Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - Фонд), порядок виплати Фондом відшкодування за вкладами, а також регулюються відносини між Фондом, банками, Національним банком України, визначаються повноваження та функції Фонду щодо виведення неплатоспроможних банків з ринку і ліквідації банків.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону, Фонд є установою, що виконує спеціальні функції у сфері гарантування вкладів фізичних осіб та виведення неплатоспроможних банків з ринку.

Відповідно до ст. 46 Закону Уповноважена особа Фонду від імені Фонду виконує функції з ліквідації банку відповідно до цього Закону та приступає до виконання своїх обов'язків негайно після прийняття Фондом рішення про призначення уповноваженої особи Фонду. З дня призначення уповноваженої особи Фонду припиняються всі повноваження органів управління банку (загальних зборів, спостережної ради і правління (ради директорів)) та органів контролю (ревізійної комісії та внутрішнього аудиту).

Таким чином, АТ «Дельта Банк», який на даний час не здійснює банківської діяльності, обмеженим фінансуванням, з метою збереження ліквідаційної маси Банку, не має можливості здійснювати додаткові грошові витрати для відрядження своїх представників з міста Києва до місця розташування суду.

Розглянувши дане клопотання суд вважає, що воно задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 741 ГПК України господарський суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони, третьої особи, прокурора, іншого учасника судового процесу може постановити ухвалу про їх участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в обов'язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за сім днів до дня проведення судового засідання, в якому відбуватиметься така участь.

Ухвала суду, прийнята за наслідками вирішення цього питання, оскарженню не підлягає.

Зі змісту наведеної норми права слідує, що необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає господарську справу.

Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, на думку суду, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні стороною документів.

Слід зазначити, що клопотання не містить викладу позивачем причин (підтвердження їх поважності), які унеможливили для позивача виконання станом на 18.09.2015 року вимог ухвали суду від 07.09.2015 року в частині надання суду документів.

Окрім того, перевіривши позовні матеріали, зокрема розрахунки заборгованості, зважаючи на умови кредитного договору, предмет спору та заявлені позивачем вимоги про стягнення 652727,11 грн. заборгованості за кредитним договором, суд на стадії порушення провадження у справі дійшов висновку про необхідність особистої участі представника позивача у судовому засіданні за місцезнаходженням суду та визнання його явки в судове засідання обов"язковою.

Отже, в даному конкретному випадку слід враховувати, що проведення судового засідання в режимі відеоконференції значно ускладнить розгляд справи та перешкоджатиме повному та всебічному дослідженню її обставин. Крім того проведення судового засідання в режимі відеоконференції позбавляє можливості учасника процесу, який за допомогою відеоконференції бере участь у засіданні суду, подати докази під час судового засідання, у тому числі й надати суду оригінали документів,ознайомитись із матеріалами справи, брати участь в огляді наданих іншою стороною документів. Проблемним є питання реалізації таким учасником судового процесу права, передбаченого ст.20 ГПК України . До того ж, під час судового засідання особа, що бере участь у засіданні, встановлюється судом, що розглядає справу, за оригіналом документа, який пред"являється суду. У випадку участі особи у відеоконференції можливість суду перевірити особу стає проблематичною.

Згідно ст. 28 ГПК України справи юридичних осіб в господарському суді ведуть їх органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законодавством та установчими документами, через свого представника.

Представниками юридичних осіб можуть бути також інші особи, повноваження яких підтверджуються довіреністю від імені підприємства, організації. Сторони - учасники судового процесу не позбавлені права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника згідно з ч.ч. 1, 5 ст. 28 ГПК України, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов'язаних з ними трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника, як і інші обставини, підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах (ст.ст. 32 - 34 ГПК України).

Враховуючи вищенаведене, суд не вбачає підстав для здійснення розгляду господарської справи №914/3193/15 в режимі відеоконференції, а тому клопотання позивача, яке поступило до суду 18.09.2015 р. (вх.№39587/15) задоволенню не підлягає.

Окрім того, нормами ГПК України передбачено звернення сторони із клопотанням не пізніше як за сім днів до судового засідання про проведення його в режимі відеоконференції, однак не передбачає на майбутнє (до завершення розгляду справи) проводити судові засідання за клопотанням сторони в режимі відеоконференції.

Керуючись ст.ст. 28, 741, 86 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції (вх.№39587/15 від 18.09.2015р.) позивачу відмовити.

Суддя Кітаєва С.Б.