ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
08 вересня 2015 р. Справа № 920/651/15
Колегія суддів у складі:
головуючий суддя Істоміна О.А., суддя Гончар Т. В., суддя Плужник О.В.
при секретарі Логвін О.О.
розглянула у відкритому судовому засіданні в приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Заступника прокурора Сумської області (вх. №3963 С/3-10) на рішення господарського суду Сумської області від 11 червня 2015 року по справі № 920/651/15,
за позовом Заступника прокурора Сумської області в інтересах держави в особі Сумської міської ради, м. Суми,
до 1. Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради, м. Суми,
2.Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, м. Суми,
про визнання недійсним договору співробітництва щодо будівництва в місті Суми,-
08.09.2015 Харківським апеляційним господарським судом розглянута апеляційна скарга Заступника прокурора Сумської області на рішення господарського суду Сумської області від 11.06.2015 по справі №920/651/15 та за результатами розгляду прийнято постанову, якою апеляційна скарга прокурора залишена без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишено без змін.
Оцінюючи матеріали справи, колегія суддів, дійшла висновку про те, що Сумська міська рада недобросовісно використовує свої процесуальні права, а вчинені ним дії спрямовані, зокрема, на затягування строків розгляду господарської справи, з огляду на наступне.
Матеріали справи свідчать про те, що під час апеляційного перегляду оскаржуваного рішення Харківським апеляційним господарським судом були створені необхідні умови для всебічного та повного розгляду справи в суді, а саме: сторони були належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду.
Так, після надходження апеляційної скарги Заступника прокурора Сумської області до Харківського апеляційного господарського суду була винесена ухвала від 30.07.2015 про її прийняття до провадження, визначено дату судового засідання (18.08.2015), викликано представників сторін із належним чином оформленими повноваженнями та передбачено обов'язок письмово повідомити суд у разі неможливості їх прибуття.
Надалі, ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від 18.08.2015 розгляд справи відкладено до 08.09.2015, викликано представників сторін із належним чином оформленими повноваженнями та передбачено обов'язок письмово повідомити суд у разі неможливості їх прибуття.
Разом з тим, представник Сумської міської ради, в судове засідання не прибув. Жодних пояснень з приводу незабезпечення явки свого представника - позивачем не надано.
Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що під час розгляду справи в суді першої інстанції, Сумська міська рада також не скористалась своїми процесуальними правами та в призначене судове засідання свого представника не направила, про причини неявки суд не повідомила. .
Вочевидь, дані дії позивача, спрямовані на штучне затягування судового процесу та суперечать вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом впродовж розумного строку.
Пунктами 2, 3 статті 13 Цивільного Кодексу України визначено, що при здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.
Відповідно до частини 3 статті 22 Господарського процесуального кодексу України, сторони зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи.
Недопустимими є дії деяких сторін, третіх осіб у справах, спрямовані на зловживання своїми процесуальними правами. Такі дії можуть полягати у заявлені численних безпідставних відводів суддям; у нез'явленні представників - учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин; у поданні не заснованих на законі клопотань про вчинення судом процесуальних дій; у поданні зустрічних позовів без дотримання вимог статті 22 Господарського процесуального кодексу України; в одночасному оскарженні судових рішень в апеляційному і в касаційному порядку; у поданні апеляційних та касаційних скарг на судові акти, які не можуть бути оскаржені, тощо.
Подібна практика, спрямована на умисне затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу, при цьому під затягуванням судового процесу розуміються дії або бездіяльність учасника судового процесу, спрямовані на: неможливість початку розгляду судом порушеної провадженням справи; неможливість прийняття судом рішення в даному судовому засіданні; створення інших перешкод у вирішенні спору по суті з метою недосягнення результатів такого вирішення протягом установлених законом процесуальних строків.
Колегія суддів звертає увагу, що через ненадання позивачем пояснень по суті спору, апеляційний господарський суду був змушений розглядати справу за наявними у ній доказами в порядку статті 75 Господарського процесуального кодексу України, що суттєво ускладнило процес розгляду апеляційної скарги.
В силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частина 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).
Критерії оцінювання «розумності» строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.
Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.
Судова колегія вважає, що нез'явлення позивача без поважних причин на виклики судових інстанцій та ненадання ним витребуваних документів, порушує вищенаведені норми, перешкоджає об'єктивному, правильному і своєчасному вирішенню господарського спору й здійсненню правосуддя у справі, а також є проявом неповаги до суду та прав і охоронюваних законом інтересів позивача.
Відповідно до статті 90 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, виявивши при вирішенні господарського спору недоліки в діяльності підприємства, установи, організації, державного чи іншого органу, виносить окрему ухвалу.
Окрема ухвала надсилається відповідним підприємствам, установам, організаціям, державним та іншим органам, посадовим особам, які несуть відповідальність за ухилення від виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі.
Також колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що згідно з пунктом 5 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" окрема ухвала виноситься господарським судом за наявності умов, передбачених частиною 1 статті 90 ГПК України - виявлення при вирішенні спору порушень законності або недоліків у діяльності підприємства, установи, організації, державного чи іншого органу.
З огляду на вказані порушення позивача у колегії суддів наявні підстави для винесення окремої ухвали, якою міського голову Сумської міської ради має бути повідомлено про вказані недоліки з метою вжиття відповідних заходів та в подальшому забезпечення беззаперечного додержання вимог, покладених на нього, як нормами процесуального законодавства, так і винесеними судом процесуальними документами.
Керуючись статтями 22, 86, 90 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів -
Окрему ухвалу надіслати Сумській міській раді.
Повідомити міського голову Сумської міської ради про вказані недоліки для вжиття відповідних заходів щодо усунення вищезазначених недоліків.
Про вжиття відповідних заходів щодо усунення вищезазначених недоліків повідомити Харківський апеляційний господарський суд у місячний строк.
Головуючий суддя Істоміна О.А.
Суддя Гончар Т. В.
Суддя Плужник О.В.