КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" серпня 2015 р. Справа№ 911/2377/15

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорної Л.В.

суддів: Кропивної Л.В.

Пашкіної С.А.

при секретарі судового засідання Громак В.О.

за участю представників сторін: від позивача - не з'явився,

від відповідача - не з'явився

розглянувши апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Агробонус»

на ухвалу господарського суду Київської області від 27.07.2015 р.

по справі № 911/2377/15-г (суддя - Бацуца В.М.)

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Євраліс Семнес Україна»

до товариства з обмеженою відповідальністю «Агробонус»

про стягнення 4 264 080,01грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Київської області від 27.07.2015р. відмовлено ТОВ «Агробонус» у прийняті зустрічної позовної заяви б/н від 22.07.2015р. та доданих до неї матеріалів для спільного розгляду з первісною позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Євраліс Семнес Україна»

Не погоджуючись із прийнятою ухвалою, товариство з обмеженою відповідальністю «Агробонус» звернулось до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду Київської області від 27.07.2015 р. у справі №911/2377/15 та зобов'язати господарський суд Київської області прийняти зустрічну позовну заяву ТОВ «Агробонус» до ТОВ «Євраліс Семнес Україна» про стягнення суми штрафних санкцій за договором постави №1406-UA від 20.01.2014р. та збитків для спільного розгляду з первісним позовом ТОВ «Євраліс Семнес Україна» до ТОВ «Агробонус» про стягнення заборгованості за договором постави №1406-UA від 20.01.2014р.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 18.08.2015р. апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Агробонус» прийнято до провадження.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Євраліс Семнес Україна» та товариство з обмеженою відповідальністю «Агробонус» своїх представників в судове засідання не направили, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до п. 3.9.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 64 та статті 87 ГПК. За змістом цієї норми, зокрема, в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

При цьому слід зазначити, що законодавство України, в тому числі Господарський процесуальний кодекс України, не зобов'язує й сторону у справі, зокрема позивача, з'ясовувати фактичне місцезнаходження іншої сторони (сторін) у справі (якщо воно не співпадає з її місцезнаходженням, визначеним згідно зі статтею 93 Цивільного кодексу України) та зазначати таке фактичне місцезнаходження в позовній заяві чи інших процесуальних документах.

В разі коли фактичне місцезнаходження юридичної особи - учасника судового процесу з якихось причин не відповідає її місцезнаходженню, визначеному згідно з законом, і дана особа своєчасно не довела про це до відома господарського суду, інших учасників процесу, то всі процесуальні наслідки такої невідповідності покладаються на цю юридичну особу.

Неявка учасника судового процесу в судове засідання не є підставою для скасування судового рішення, якщо ухвалу, в якій зазначено час і місце такого засідання, надіслано йому в порядку, зазначеному в підпункті 3.9.1 підпункту 3.9 цього пункту постанови.

Відповідно до п.3.9.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на ухвалу місцевого господарського суду розглядається протягом п'ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття апеляційної скарги до провадження.

В силу частини 3 статті 69 Господарського процесуального кодексу України у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Враховуючи обмежений процесуальний строк розгляду апеляційної скарги по даній справі, Київський апеляційний господарський суд розглядає дану справу у встановлений законодавством строк, за відсутності представників сторін, які належним чином повідомлені.

Відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України в апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду цих справ у першій інстанції з урахуванням особливостей, передбачених у цьому розділі. Апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами, наданими суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 101 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Згідно частини 5 ст. 106 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали місцевого господарського суду розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення місцевого господарського суду.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються доводи та заперечення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, апеляційний господарський суд встановив наступне.

В провадженні господарського суду Київської області перебуває справа №911/2377/15 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Євраліс Семнес Україна» до товариства з обмеженою відповідальністю «Агробонус» про стягнення 4 264 080,01грн.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою господарського суду Київської області від 10.06.2015р. порушено провадження у справі №911/2377/15, розгляд справи призначено на 24.06.2015р.

Ухвалою господарського суду Київської області від 24.06.2015р. відкладено розгляд справи на 08.07.2015р. .

08.07.2015р. у судовому засіданні оголошено перерву до 22.07.2015р.

22.07.2015р. ТОВ «Агробонус» подало зустрічний позов до ТОВ «Євраліс Семнес Україна» про стягнення 117 404,35грн. штрафу та 97 285,00грн. збитків.

Ухвалою господарського суду Київської області від 27.07.2015р. відмовлено ТОВ «Агробонус» у прийняті зустрічної позовної заяви б/н від 22.07.2015р. та доданих до неї матеріалів для спільного розгляду з первісною позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Євраліс Семнес Україна»

Відповідно до статті 60 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним.

Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів.

У відповідності до п. 3.15 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» право відповідача на подання зустрічного позову для спільного розгляду з первісним позовом також пов'язується з початком розгляду господарським судом справи по суті.

У разі подання зустрічного позову після початку розгляду справи по суті суддя відмовляє в його прийнятті на підставі пункту 1 частини першої статті 62 ГПК як такого, що поданий з порушенням припису частини першої статті 60 ГПК; при цьому не має значення, з яких причин (поважних чи неповажних) зустрічний позов не було подано до початку такого розгляду. У цьому разі відповідач не позбавлений можливості звернутися з новим позовом у загальному порядку.

Відповідно до п. 3.12 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» початок розгляду справи по суті має місце з того моменту, коли господарський суд після завершення підготовки справи до розгляду (стаття 65 ГПК), відкриття судового засідання, роз'яснення (за необхідності) сторонам та іншим учасникам судового процесу їх прав та обов'язків і розгляду інших клопотань і заяв (про відкладення розгляду справи, залучення до участі в ній інших осіб, витребування додаткових доказів тощо) переходить безпосередньо до розгляду позовних вимог, тобто до з'ясування у передбаченому ГПК порядку обставин справи та здійснення їх правової оцінки, про що зазначається в протоколі судового засідання. При цьому неявка у судове засідання сторін або однієї з сторін, за умови, що їх належним чином повідомлено про час і місце цього засідання, не перешкоджає такому переходові до розгляду позовних вимог, якщо у господарського суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, передбачені частиною першою статті 77 ГПК.

Враховуючи матеріали справи, зустрічний позов ТОВ «Агробонус» надійшов після початку розгляду справи, а тому підстав для прийняття його до розгляду у суду першої інстанції не було.

Посилання апелянта на те, що судом не були розглянуті заявлені клопотання, а тому, на думку апелянта, розгляд справи не розпочато, колегією суддів Київського апеляційного господарського суду до уваги не приймається, оскільки це не узгоджується з положеннями господарського процесу.

Слід звернути увагу апелянта на обмежений процесуальний строк розгляду справи та можливість останнього звернутися з новим позовом у загальному порядку.

Крім того, 06.08.2015р. господарським судом Київської області прийнято рішення у даній справи.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що господарським судом Київської області правильно застосовано норми матеріального та процесуального права, повно з'ясовано та доведено обставини, що мають значення для справи, зроблені висновки відповідають дійсним обставинам справи.

Доводи наведені в апеляційній скарзі колегією суддів до уваги не приймаються з огляду на те, що вони є необґрунтованими та такими, що спростовуються матеріалами справи.

З наведених у даній постанові обставин, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду дійшла висновку, що відсутні підстави для зміни чи скасування ухвали господарського суду Київської області від 27.07.2015 р. у справі № 911/2377/15.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 99, 101 - 105, 106 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Ухвалу господарського суду Київської області від 27.07.2015 р. у справі №911/2377/15 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

2. Матеріали справи №911/2377/15 повернути до господарського суду Київської області.

3. Копію постанови надіслати сторонам у справі.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом двадцяти днів з дня її прийняття.

Головуючий суддя Л.В. Чорна

Судді Л.В. Кропивна

С.А. Пашкіна