УХВАЛА

30 липня 2015 року Справа № 913/230/15

Провадження №30/913/230/15

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Метал-Компані", м. Вишневе Київської області

до відповідача Спільного українсько-російсько-англійського товариства з обмеженою відповідальністю "Славсант", с. Рафайлівка Антрацитівського району Луганської області

про стягнення 65241 грн. 28 коп.

Колегія у складі суддів:

головуючий - Голенко І.П.,

суддів Іноземцевої Л.В. та Лісовицького Є.А.

без виклику представників сторін

в с т а н о в и в :

Суть спору: позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача передплати за договором поставки від 13.06.2013 № 593КФ в сумі 65241 грн. 28 коп.

До початку розгляду справи по суті відповідач у справі (СУРАТОВ «Славсант») звернувся до господарського суду Луганської області із зустрічною позовною заявою про стягнення з позивача у справі (ТОВ «Альфа-Метал-Компані») заборгованості за договором поставки від 25.01.2013 № 152 в сумі 363588 грн. 28 коп., з яких 211299 грн. 79 коп. - основний борг, 117507 грн. 97 коп. - інфляційні втрати, 6009 грн. 02 коп. - 3% річних, 28771 грн. 50 коп. - пеня.

Відповідно до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов повинен бути взаємно повязаний з первісним.

Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів.

Зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем позивачу для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного).

По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник судового процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред'являється він до первісного позивача.

По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише до початку розгляду господарським судом справи по суті.

По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов'язаних вимог.

Взаємна пов'язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов'язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов'язаність першого і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказів;

б) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб'єктивне право позивача за первісним позовом.

Відсутність однієї з перелічених підстав прийняття зустрічного позову тягне за собою повернення зустрічної позовної заяви.

Взаємозв'язок первісного і зустрічного позовів може полягати у певному їх співвідношенні, при якому зустрічне право відповідача, на захист якого ним заявлено позов: або виключає право позивача, або підриває його підставу.

За первісним позовом предметом спору є стягнення з відповідача передплати за договором поставки від 13.06.2013 № 593КФ в сумі 65241 грн. 28 коп.

За зустрічним позовом пред'явлено вимогу про стягнення з позивача у справі (ТОВ «Альфа-метал-Компані») заборгованості за договором поставки від 25.01.2013 № 152 в сумі 363588 грн. 28 коп., з яких 211299 грн. 79 коп. - основний борг, 117507 грн. 97 коп. - інфляційні втрати, 6009 грн. 02 коп. - 3% річних, 28771 грн. 50 коп. - пеня.

Як свідчать матеріали справи та зустрічної позовної заяви вимоги за первісним та зустрічним позовом не пов'язані підставами цих позовів або поданими доказами (вимоги заявлені на підставі різних договорів), крім того, зустрічний позов не має на меті захист від первісного позову або спростуванням його частково чи повністю.

Таким чином, поданий відповідачем позов не є взаємопов'язаним з первісним, оскільки його розгляд не впливає на вирішення вимог первісного позову.

Частиною першою статті 60 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним.

Згідно з абз. 4 п. 3.15 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» та п. 16 Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 12.03.2009 N 01-08/163 обставини, які свідчать про взаємну пов'язаність зустрічного позову з первісним (за підставами цих позовів та/або поданими доказами; можливістю зарахування вимог за усіма позовами; у зв'язку з тим, що задоволення зустрічного позову виключатиме частково чи повністю задоволення первісного позову тощо), а так само докази, що підтверджують ці обставини, повинні зазначатися у зустрічній позовній заяві (пункт 5 частини другої статті 54 ГПК. Якщо у ній не вказано відповідних обставин, на яких, зокрема, ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують ці обставини, то зустрічна позовна заява повертається без розгляду з посиланням на пункт 3 частини першої статті 63 та статтю 60 ГПК.

Так, заявником зустрічного позову не було визначено обставин, що свідчать про взаємну пов'язаність зустрічного позову з первісним, тому керуючись п. п. 3 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України дану позовну заяву і додані до неї документи слід повернути без розгляду.

Крім того, звертаємо увагу позивача на те, що він має право звернутися до суду з такими позовними вимогами в окремому провадженні за загальними правилами.

Разом з тим, до зустрічної позовної заяви не подано доказів сплати судового збору у встановленому законодавством розмірі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 57 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Недотримання зазначених вимог щодо додання до позовної заяви документів, що підтверджують сплату судового збору є підставою для повернення поданої позовної заяви без розгляду у відповідності з п. 4 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України.

Розмір судового збору визначений Законом України "Про судовий збір".

За змістом ст.3 Закону України "Про судовий збір" одним з об'єктів справляння судового збору є позовна заява.

Відповідно до п.п.1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (який набрав чинності з 01.11.2011) від 08.07.2011 № 3674-VІ за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 2% ціни позову, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 60 розмірів.

Згідно із ч. 1 ст. 4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" на 01.01.2015 мінімальна заробітна плата встановлена у розмірі 1218 грн. 00 коп.

Так, позивачем за зустріним позовом було подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В силу ст. 45 Господарського процесуального кодексу України позовні заяви i заяви про оскарження рішень, ухвал, постанов господарського суду оплачуються судовим збором, крім випадків, встановлених законодавством.

Поряд з цим, об'єкти справляння судового збору, його розмір, пільги щодо сплати судового збору визначені нормами Закону України "Про судовий збір".

Пільги щодо сплати судового збору визначені ст. 5 вказаного Закону.

Крім того, стаття 8 Закону України "Про судовий збір" визначає повноваження господарського суду щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, враховуючи майновий стан сторони.

Аналіз правового змісту зазначеної норми свідчить про те, що відстрочення сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, єдиною підставою від відстрочення сплати судового збору законодавець визначив майновий стан сторони. Відсутність такого мотивування у відповідному клопотанні є підставою для відхилення такого клопотання. Отже, позивач у такому клопотанні має наводити конкретні обставини, які мають виключний характер і свідчать про наявність об'єктивних підстав для відстрочення сплати судового збору.

Разом з тим, заявнику слід враховувати, що за змістом положень Господарського процесуального кодексу наявність відповідної обставини має бути доведена належними та допустимими доказами. Таким чином, звертаючись з клопотанням, сторона повинна надати докази на підтвердження викладених у ньому обставин, оскільки їх відсутність не дає підстав для його задоволення, а за відсутності доказів сплати судового збору заява підлягає поверненню згідно із приписами Господарського процесуального кодексу України.

Звертаючись з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, позивач повинен довести, що його матеріальне становище зміниться протягом визначеного процесуальним законом строку розгляду спору і він зможе сплатити судовий збір у встановленому розмірі до винесення господарським судом судового рішення по справі.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем за зустрічним позовом не зазначено будь-якого обгрутуванння.

У пункті 5 Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 05.07.2012 № 01-06/869/2012 вказано, що особа, яка заявляє відповідне клопотання (що може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або в окремому документі), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

З наведеного вбачається, що законом не передбачено можливості відстрочення судом сплати судового збору з огляду на інші обставини, ніж викладені у ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Таким чином, відсутні обставини, що дійсно могли б свідчити про тяжкий майновий стан підприємства заявника, який робить неможливим сплату судового збору при подані заяви.

Виходячи з вищевикладеного позивачем за зустрічним позовом не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому розмірі, у зв'язку з чим та згідно п. 4 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України дану позовну заяву та додані до неї матеріали слід повернути без розгляду.

Керуючись п. 3, 4 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

1.Повернути зустрічну позовну заяву та додані до неї документи заявнику без розгляду.

Додаток (тільки ТОВ «СлавСант»): позовні матеріали на 20 аркушах .

Суддя-головуючий І.П. Голенко

Суддя Л.В.Іноземцева

Суддя Є.А.Лісовицький

Надр. 3 прим.

1-до справи

2-позивачу рекомендованим листом з повідомленням за адресою 08132, м. Вишневе Київської області, а/с 48Б

3 - відповідачу рекомендованим листом з повідомленням за адресою: 49000, м. Дніпропетровськ, Головпоштамт, а/с 288 з додатком