ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.07.2015 р. Справа№ 914/1668/15

За позовом: Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, м.Городок Львівської області

до відповідача: Городоцької міської ради, м.Городок Львівської області

про: визнання незаконною бездіяльності та зобов'язання до вчинення дій

та за зустрічним позовом: Городоцької міської ради, м.Городок Львівської області

до відповідача: Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, м.Городок Львівської області

про зобов'язання знесення аварійної будівлі,

Суддя Король М.Р.

За участю представників:

від позивача за первісним позовом: ОСОБА_2 - представник (довіреність від 06.05.15р.);

від відповідача за первісним позовом: не з'явився.

Суть спору:

позов заявлено фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (м.Городок Львівської області) до Городоцької міської ради (м.Городок Львівської області) та зустрічний позов Городоцької міської ради (м.Городок Львівської області) до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (м.Городок Львівської області) про зобов'язання знесення аварійної будівлі.

Ухвалою суду від 28.05.2015 року порушено провадження у справі. Розгляд судової справи призначено на 18.06.2015р. Вимоги до сторін висвітлено в зазначеній ухвалі, в тому числі визнано обов'язковою участь повноважних представників сторін в судове засідання.

В судове засідання 18.06.2015 року сторони участь повноважних представників забезпечили.

Представник відповідача через відділ обліку та документального забезпечення суду подав клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№25084/15 від 18.06.2015 року).

18.06.2015 року відповідачем було подано зустрічну позовну заяву про зобов'язання знесення аварійної будівлі.

Враховуючи те, що зустрічну позовну заяву подано до початку розгляду господарським судом справи по суті, з дотриманням вимог для подання позовів, суд прийняв зустрічну позовну заяву для спільного розгляду з первісним позовом та відклав розгляд справи на 02.07.2015 року.

В судове засідання 02.07.2015р. позивач за первісним позовом явку повноважного представника забезпечив, первісний позов підтримав, проти зустрічного позову заперечив.

Відповідач за первісним позовом участь повноважного представника в судовому засіданні 02.07.2015р. забезпечив, в судовому засіданні надав для долучення до матеріалів справи оригінал витягу з протоколу засідання сесії Городоцької міської ради №32 від 28.05.2015р., проти первісного позову заперечив повністю, зустрічні позовні вимоги підтримав.

02.07.2015р. через відділ обліку та документального забезпечення суду представником відповідача за первісним позовом подано відзив (вх. №27436/15) на первісний позов.

В судовому засіданні оголошено перерву до 23.07.2015р.

В судове засідання 23.07.2015р. позивач за первісним позовом явку повноважного представника забезпечив, первісний позов підтримав, проти зустрічного позову заперечив, через відділ обліку та документального забезпечення суду подав заперечення на клопотання про відкладення розгляду справи (вх. №30248/15 від 21.07.2015р.), відзив на зустрічну позовну заяву (вх. №30249/5 від 21.07.2015р.), супровідні листи (вх. №30250/15 від 21.07.2015р., вх. №30484/15 від 23.07.2015р.), у яких просить суд долучити документи до матеріалів справи, а також подав заяву про уточнення позовних вимог (вх. №30483/15 від 23.07.2015р.). У вказаній заяві позивач за зустрічним позовом уточнив формулювання позовної вимоги, що не є зміною предмету позову.

Відповідач за первісним позовом участь повноважного представника в судовому засіданні 23.07.2015р. не забезпечив, через відділ обліку та документального забезпечення суду подав заяву (вх. №29579/15 від 16.07.2015р.) про відкладення розгляду справи у зв'язку із неможливістю забезпечити явку повноважного представника в судове засідання. Суд відхилив наведене клопотання відповідача за первісним позовом з огляду на те, що відповідно до чч.1,3 ст. 69 ГПК України спір має бути вирішено господарським судом у строк не більше двох місяців від дня одержання позовної заяви. У виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду спору, господарський суд ухвалою може продовжити строк розгляду спору, але не більш як на п'ятнадцять днів. Клопотання про продовження строку розгляду спору від відповідача за первісним позовом не поступило. Представник позивача за первісним позовом проти відкладення розгляду справи та продовження строку розгляду спору заперечив.

Крім того, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для вирішення спору.

Заслухавши пояснення представника позивача за первісним позовом, розглянувши матеріали справи, повно та об'єктивно дослідивши докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

04.12.2008 року між Городоцькою міською радою (орендодавець за договором, відповідач за первісним позовом у справі) та ФОП ОСОБА_3 (орендар за договором, позивач за первісним позовом у справі) було укладений договір оренди нежитлової будівлі, посвідчений приватним нотаріусом Городоцького нотаріального округу Тимофєєвою А.М. та зареєстрований в реєстрі за № 2085. За умовами договору оренди, орендодавець відповідно до рішення XVI позачергової сесії V скликання Гороцької міської ради Львівської області № 1278 від 03.11.2008р. передає, а орендар приймає в оренду нежитлову будівлю, АЗС, розташовану у місті Городку по АДРЕСА_1 (п. 1.1. договору); нежитлова будівля належить орендодавцю на праві комунальної власності на підставі Свідоцтва про право власності, виданого Гороцькою міською радою Львівської області 20.11.2006р. (п. 1.2.); загальна площа будівлі - 74,6 кв.м.

Відповідно до акту прийому - передачі нежитлового приміщення від 09.12.2008 року орендодавець передав, а орендар прийняв нежитлову будівлю, колишнє приміщення АЗС, загальною площею 74,6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1; стіни цегляні та перекриття знаходяться в незадовільному стані.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 11.04.2015р., прізвище позивача за первісним позовом змінено з ОСОБА_3 на ОСОБА_1.

Листом вих. № 02.16/1792 від 29.12.2008 року відповідач повідомив позивача про те, що для отримання дозволу на проведення проектно-пошукових робіт по реконструкції орендованого приміщення нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 позивачу потрібно додати документ, що засвідчує право власності чи право користування земельною ділянкою.

На заяву позивача щодо дозволу на розроблення проекту землеустрою під передачу в оренду земельної ділянки по АДРЕСА_1, Городоцька міська рада в листі (вих. № 02.21/65 від 26.01.2009 року) повідомила, що питання вимагає комплексного вирішення із розподілом території між наявними на ній суб'єктами підприємницької діяльності; лише після цього розглядатиметься підняте питання, про результати чого буде повідомлено додатково.

Рішенням Городоцької міської ради Львівської області №1559 від 02.07.2009 року, із врахуванням змін внесених рішенням ради № 1812 від 11.12.2009 року, за результатами розгляду заяви позивача вирішено дати дозвіл ФОП ОСОБА_3 на розроблення містобудівного обґрунтування та проекту землеустрою по відведенню щодо передачі в оренду земельної ділянки несільськогосподарського призначення орієнтовною площею 0,2300 га по АДРЕСА_1 для обслуговування орендованої нежитлової будівлі комунальної власності і ведення підприємницької діяльності.

16.06.2010 року між Городоцькою міською радою (продавець) та ФОП ОСОБА_3 (покупець) було укладено договір купівлі-продажу нежитлової будівлі, посвідчений приватним нотаріусом Городоцького нотаріального округу Тимофєєвою А.М. та зареєстрований в реєстрі за № 533. За умовами договору купівлі-продажу (п. 1.1.), продавець на підставі рішення XXIX сесії V скликання Городоцької міської ради № 2175 від 19.05.2010р. зобов'язується передати покупцю, а покупець зобов'язується прийняти у власність об'єкт нерухомого майна, а саме нежитлову будівлю, АЗС за АДРЕСА_1; загальна площа будівлі становить 74,6 кв.м.

Відповідно до акту прийому-передачі від 18.06.2010р. продавець, згідно договору купівлі-продажу від 16.06.2010р., передає, а покупець приймає нежитлове приміщення загальною площею 74,6 кв.м., що знаходиться у м. Городку Львівської області по АДРЕСА_1; приміщення окремо стояче, перебуває у незадовільному стані.

З витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 26496096, виданого Комунальним підприємством Городоцьке районне бюро технічної інвентаризації 22.06.2010 року, вбачається, що ФОП ОСОБА_3 на підставі договору від 16.06.2010р. зареєструвала право власності на нежитлову будівлю, АЗС по АДРЕСА_1 у встановленому законом порядку та є власником об'єкта нерухомості на момент вирішення спору.

За результатами розгляду заяви та доданих документів ФОП ОСОБА_3 щодо затвердження містобудівного обґрунтування розподілу території колишньої ремонтної бази для закріплення за новими власниками в АДРЕСА_1, рішенням Городоцької міської ради № 2467 від 12.10.2010 року затверджено містобудівне обґрунтування розподілу території колишньої ремонтної бази для закріплення за новими власниками в АДРЕСА_1 по земельній ділянці загальною площею 0,8228 га, з них: ФОП ОСОБА_5 - 0,1061 га за адресою АДРЕСА_1, ФОП ОСОБА_6 - 0,1065 га за адресою АДРЕСА_1, ФОП ОСОБА_7 - 0,2180 га за адресою АДРЕСА_1 ПП «Дамарк» (гр. ОСОБА_8) - 0,1688 га за адресою АДРЕСА_1, ФОП ОСОБА_3 - 0,2234 га за адресою АДРЕСА_1.

10.07.2014р. ФОП ОСОБА_3 подано до Городоцької міської ради заяву б/н від 09.07.2014 року (вх. № 0221/739) про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 для обслуговування належної заявнику на праві власності нежитлової будівлі.

З матеріалів справи вбачається, що в подальшому ФОП ОСОБА_3 неодноразово подавала до Городоцької міської ради запити (05.11.2014 року (вх. № 02.21/1139) та 12.11.2014 року (вх. №02.21/1183)) з проханням повідомити про результат розгляду її заяви від 09.07.2014р. щодо надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою.

З витягу з протоколу засідання постійної депутатської комісії міської ради з питань земельних ресурсів, будівництва та архітектури Городоцької міської ради від 31.07.2014 року вбачається, що комісією розглядалось питання про винесення на розгляд сесії питання про надання дозволу ФОП ОСОБА_3 на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки по АДРЕСА_1. Комісією вирішено винести на розгляд чергової сесії міської ради питання про надання дозволу ФОП ОСОБА_3 на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки пл. 0,2234 га по АДРЕСА_1 для обслуговування нежитлової будівлі.

Відповідно до протоколу №29 роботи 29 сесії VI скликання Городоцької міської ради Львівської області від 22.10.2014 року, питання «Про надання дозволу ФОП ОСОБА_3 на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 площею 0. 2234 га», зняте з розгляду, та вирішено повторно розглянути на засіданні комісії з земельних ресурсів, будівництва та архітектури, врахувавши, що дана ділянка перебуває в зоні міського кладовища, будівля в аварійному стані та загрожує безпеці мешканців міста.

З витягу з протоколу засідання постійної депутатської комісії міської ради з питань земельних ресурсів, будівництва та архітектури Городоцької міської ради від 18.03.2015 року вбачається, що комісією повторно розглядалось питання про винесення на розгляд сесії питання про надання дозволу ФОП ОСОБА_3 на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки по АДРЕСА_1. Комісією вирішено винести на розгляд чергової сесії міської ради питання про надання дозволу ФОП ОСОБА_3 на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки пл. 0,2234 га по АДРЕСА_1 для обслуговування нежитлової будівлі.

З тексту протоколу №31 позачергової сесії Городоцької міської ради Львівської області VIскликання від 19.03.2015 року вбачається, за пропозицією голови комісії Городоцької міської ради В. Пуцило у порядок денний включено питання про дозвіл ФОП ОСОБА_3 на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки по АДРЕСА_1, оскільки земельна комісія розглянула це питання. За результатами розгляду цього питання, згідно змісту протоколу сесії, рішення є неприйнятим, оскільки з присутніх 23 депутатів на засіданні сесії: «за» проголосувало 14 депутатів, «проти»- немає, «утримались» - немає.

21.05.2015 року ФОП ОСОБА_3 повторно подано до Городоцької міської ради заяву (вх. № 02.21/510) з проханням надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки несільськогосподарського призначення площею 0,2234 га за адресою АДРЕСА_1 для обслуговування нежитлової будівлі.

Відповідно до витягу з протоколу засідання сесії Городоцької міської ради № 32 від 28.05.2015 року Городоцької міською радою вирішено відкласти вирішення питання про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки площею 0,2234 га за адресою АДРЕСА_1 у м. Городку для обслуговування нежитлової будівлі до вирішення справи у судовому порядку.

В обґрунтування заявлених позовних вимог ФОП ОСОБА_3 покликається те, що Городоцька міська рада своєю бездіяльністю, яка полягає у неприйнятті органом місцевого самоврядування жодного рішення за результатами розгляду заяви стосовно надання згоди на розроблення проекту землеустрою, порушує право позивача за первісним позовом як власника об'єкта нерухомого майна на оформлення землекористування у встановленому законом порядку. Стверджує, що через неоформлення прав на земельну ділянку з вини органу місцевого самоврядування, заявник не може провести роботи з реконструкції чи капітального ремонту вказаної будівлі, та використовувати її в цілях підприємницької діяльності, оскільки отримання дозвільних документів для таких робіт є неможливим з причин відсутності документу, що підтверджує право на земельну ділянку.

Заперечення відповідача на первісну позовну заяву наведено у відзиві на позовну заяву від 02.07.2015р. Зокрема, Городоцька міська рада заперечує заявлені позовні вимоги з наступних підстав: невчинення ФОП ОСОБА_3 протягом значного періоду жодних дій, які слугували б підставою для оформлення прав на земельну ділянку; рішення за результатами розгляду заяви про надання дозволу заявнику на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки є неприйнятим з огляду на недостатню кількість голосів депутатів (14), котрі проголосували «за», в той час як необхідно 18 голосів; будівля, яка належить заявнику, знаходиться на території міського кладовища.

В ході розгляду зустрічного позову судом встановлено, що 12.11.2014 року розпорядженням міського голови № 222 створено комісію з питань обстеження нежитлової будівлі по АДРЕСА_1. Комісією у складі працівників Городоцької міської ради: Скобала Я.В. (заступник міського голови), Пенцак М.Б. (спеціаліст першої категорії відділу земельних ресурсів та ОНПС міської ради), Педька В.С. (спеціаліст першої категорії відділу містобудування, архітектури та ЖКГ) зафіксовано факт невикористання за призначенням нежитлової будівлі по АДРЕСА_1, знаходження будівлі в занедбаному та аварійному стані, про що складено відповідний Акт б/н від 05.09.2014 року.

Вимоги зустрічної позовної заяви про знесення аварійної будівлі, яку судом прийнято для спільного розгляду з первісним позовом, обґрунтовуються тим, що ФОП ОСОБА_3 своєю бездіяльністю після придбання будівлі за адресою АДРЕСА_1 не вчинила жодних дій по її реконструкції, ремонту, покращенню експлуатаційних властивостей та естетичних характеристик, чим порушує права інших осіб, загрожує їх безпеці.

Представник відповідача за зустрічним позовом проти зустрічної позовної заяви заперечила з підстав відсутності у Городоцької міської ради законодавчо закріпленого повноваження на здійснення контролю за забезпеченням надійності та безпечності будинків і споруд, вчинення ФОП ОСОБА_3 визначених законом дій для оформлення землекористування, проте з причин бездіяльності органу місцевого самоврядування заявник не зміг оформити такі документи, що в свою чергу перешкоджає реконструкції (відновленню) будівлі, тощо.

Оцінивши подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що первісні позовні вимоги підлягають задоволенню, а зустрічний позов є безпідставним та не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 377 Цивільного кодексу України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин передбачено) встановлено, що до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

Відповідно до ч. 1 ст. 120 Земельного кодексу України, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об'єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Виходячи із положень ст. 120 Земельного кодексу України та ст. 377 Цивільного кодексу України, перехід права власності на земельну ділянку відбувається при набутті права власності на об'єкт нерухомого майна. Проте таке право оформляється за особою на підставі рішення органу місцевого самоврядування з наступним укладенням у встановленому законом порядку відповідного договору купівлі-продажу земельної ділянки.

Міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до виключної компетенції міських рад і до питань, які вирішуються виключно на пленарних засіданнях ради відноситься вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Згідно ч. 1 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» міська рада проводить свою роботу сесійно; сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень; рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради (ч.ч. 1, 2 ст. 59 названого Закону).

Частиною 1 статті 116 Земельного кодексу України передбачено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону. Сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб (ч. 1 ст. 122 Земельного кодексу України).

Відповідно до ч. 1ст. 128 Земельного кодексу України, продаж громадянам і юридичним особам земельних ділянок державної (крім земельних ділянок, на яких розташовані об'єкти, які підлягають приватизації) та комунальної власності для потреб, визначених цим Кодексом, провадиться місцевими державними адміністраціями, Радою міністрів Автономної Республіки Крим або органами місцевого самоврядування в межах їх повноважень.

Громадяни та юридичні особи, зацікавлені у придбанні земельних ділянок у власність, подають заяву (клопотання) до відповідного органу виконавчої влади або сільської, селищної, міської ради чи державного органу приватизації. У заяві (клопотанні) зазначаються місце розташування земельної ділянки, її цільове призначення, розміри та площа, а також згода на укладення договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки (ч. 2 ст. 128 Земельного кодексу України).

В силу положень ч. 3 ст. 128 Земельного кодексу України, орган державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування у місячний строк розглядає заяву (клопотання) і приймає рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (якщо такий проект відсутній) та/або про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки (крім земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд) чи про відмову в продажу із зазначенням обґрунтованих причин відмови.

Рішення Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевої державної адміністрації, сільської, селищної, міської ради про продаж земельної ділянки є підставою для укладання договору купівлі-продажу земельної ділянки (ч. 6 ст. 128 кодексу).

Наведене свідчить про те, що орган місцевого самоврядування, розглянувши на пленарному засіданні сесії питання, яке віднесено до його компетенції, повинен прийняти відповідне рішення: або про задоволення заяви та надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою, або про мотивовану відмову від продажу земельної ділянки.

Таким чином, аналіз викладених норм свідчить про те, що кінцевим результатом розгляду поданої позивачем заяви в будь-якому разі мало бути відповідне мотивоване рішення Городоцької міської ради: про надання дозволу на розробку проекту землеустрою з відведення земельної ділянки або про відмову від продажу.

Неприйняття ж міською радою жодного рішення за наслідками розгляду заяви позивача свідчить про порушення нею наведених вимог, що розцінюється судом як неправомірна, незаконна бездіяльність. Це створює правову невизначеність в земельних правовідносинах, приводить до порушення прав осіб, які мають намір оформити право власності на земельну ділянку, на котрій знаходиться належний позивачу об'єкт нерухомого майна.

Стаття 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» серед основних принципів здійснення місцевого самоврядування визначає, зокрема, і принцип законності. Принцип законності закріплений також і в статтях 1 та 8 Конституції України, де визначено Україну як правову державу та визнано дію принципу верховенства права

Крім цього, ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Додержання принципу законності направлене на недопущення свавілля в органах державної влади та місцевого самоврядування та передбачає, перш за все, прийняття суб'єктами владних повноважень законних актів, тобто певної форми актів, виданих у визначеному порядку компетентними органами в межах їх повноважень.

Відповідно до приписів статей 33, 34 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести суду ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, способом, передбаченим чинним законодавством України для доведення такого роду фактів.

Суд констатує, що Городоцька міська рада не надала жодних доказів прийняття нею відповідного рішення (акта владного волевиявлення), як результату вирішення питання щодо надання позивачу дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки по АДРЕСА_1 площею 0,2234 га для обслуговування нежитлової будівлі.

Суд приймає до уваги також наявне у матеріалах справи містобудівне обґрунтування розподілу території колишньої ремонтної бази для закріплення за новими власниками в АДРЕСА_1, затверджене рішенням Городоцької міської ради № 2467 від 12.10.2010 року, згідно якого ряду суб'єктів підприємницької діяльності (в т.ч. позивачу за первісним позовом) передбачається надання земельних ділянок та відзначає наступне.

Відповідно до абз. 3, 17 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про планування і забудову територій» (в редакції станом на жовтень 2010 року), містобудівна документація це - затверджені текстові і графічні матеріали, якими регулюються планування, забудова та інше використання територій, з урахуванням яких визначається цільове призначення земель; містобудівне обґрунтування це - вид містобудівної документації, в якому відповідно до державних будівельних та інших норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації визначаються містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки (об'єкта будівництва), обов'язкові для врахування при відведенні земельної ділянки та/або проектуванні цього об'єкта.

Суд констатує, що матеріали справи не містять доказів скасування (відміни) рішення Городоцької міської ради № 2467 від 12.10.2010 року чи зазначеного містобудівного обґрунтування.

Окремо суд бере до уваги надання рішеннями Городоцької міської ради № 1915 та № 1916 від 28.05.2014р. дозволів гр. ОСОБА_5 та гр. ОСОБА_13 на виготовлення проектів землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельних ділянок по АДРЕСА_1, які згідно містобудівного обґрунтування знаходяться поряд (у тому ж кварталі) що і спірна земельна ділянка по АДРЕСА_1 на викуп якої претендує позивач за первісним позовом.

Вказана бездіяльність органу місцевого самоврядування суперечить положенням чинного законодавства України, ставить під загрозу проголошені Конституцією України та Законом «Про місцеве самоврядування в Україні» принципи верховенства права та законності, а також порушує земельні права позивача.

Доводи відповідача щодо невчинення відповідачем жодних дій по оформленню земельної ділянки судом не приймаються, оскільки закон не обмежує в часі право на подачу заяви (клопотання) про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою для відведення земельної ділянки з метою викупу у зв'язку з набуттям права власності на будівлю, споруду. Викладені відповідачем у відзиві на первісну позовну заяву твердження не спростовують правомірність вимог позивача в цій частині, оскільки відповідне рішення органу місцевого самоврядування, яке мало б бути прийнято за результатом розгляду клопотання позивача в місячний строк, в матеріалах справи відсутнє, що відповідачем не заперечується.

Твердження відповідача, викладені у відзиві про те, що від позивача взагалі відсутні звернення для отримання дозволу на виготовлення проектно-пошукових робіт по реконструкції об'єкта, що призвело до аварійності та руйнування нежитлової будівлі, спростовуються листом - відповіддю Городоцької міської ради від 29.12.2008р. (для отримання дозволу на отримання проектно-пошукових робіт по реконструкції будівлі по АДРЕСА_1 необхідно представити документ, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою), актами прийому-передачі від 18.06.2010р., від 09.12.2008 р. та звітом про оцінку майна від 11.09.2008 року, відповідно до яких будівля на дату передачі її ФОП ОСОБА_3 перебувала у незадовільному стані.

Щодо доводів відповідача за первісним позовом про відсутність у позивача права на земельну ділянку, на захист якого він звернувся, суд зазначає наступне.

Конституційний суд України в Рішенні від 01.12.2004 р. у справі №1-10/2004 за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) зазначив, що поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «права», треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Суд вважає за необхідне зазначити, що аналіз практики Європейського суду з прав людини дає підстави вважати про необхідність дотримання державою принципу «правомірних та законних» очікувань та захисту прав особи через призму цього принципу. Так, у справах «Пайн Велі Девелопмент ЛТД» та «Федоренко проти України» Європейський суд з прав людини констатував, що право власності може бути «існуючим майном», або коштами, включаючи позови для задоволення яких позивач може обґрунтовувати їх принаймні виправданими очікування щодо отримання можливості ефективного використання права власності (п. 21 рішення ЄСПЛ «Федоренко проти України»).

У межах вироблених Європейським судом підходів до тлумачення поняття «майно», а саме в контексті ст. 1 Протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, це поняття охоплює як існуюче майно, так і активи громадянина, включаючи право вимоги з посиланням на які заявник може стверджувати, що він має принаймі законні очікування стосовно можливості ефективного здійснення свого права власності у майбутньому. ЄСПЛ приходить до висновку, що певні законні очікування заявників підлягають правовому захисту, як вимога, що може вважатись активом, якщо така має обґрунтовану законну підставу, зокрема - чинну правову норму.

Таким чином, статтю першу зазначеного Першого протоколу слід застосовувати щодо захисту «правомірних, законних очікувань» щодо певного стану речей (у майбутньому), оскільки їх можна вважати складовою частиною власності. Правомірні очікування виникають в особи, якщо нею було дотримано всіх вимог законодавства для отримання відповідного рішення уповноваженого органу, а тому вона мала підстави вважати що таке буде прийнятим та розраховувати на певний стан речей. Тобто в зазначених рішеннях ЄСПЛ установив, що наявність «правомірних (законних) очікувань є передумовою для відповідного захисту». У свою чергу умовою наявності правомірних очікувань у розумінні практики ЄСПЛ є достатні законні підстави. Таким чином, «правомірні законні очікування» - очікування можливості здійснення певного права як прямо гарантованого, так і опосередкованого.

Матеріали справи свідчать, що саме наявність у позивача права на землю (правового інтересу) під придбаним об'єктом нерухомого майна не визнається відповідачем, про що свідчить вчинення Городоцькою міською радою перешкод у вигляді багаторазових безпідставних ухилень від розгляду по суті клопотання позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою для відведення земельної ділянки, та неприйняття конкретного рішення за результатами розгляду такого клопотання. Право власності відповідно до ст. 125 Земельного кодексу України на земельну ділянку виникає з моменту державної реєстрації цих прав.

Суд констатує наявність у позивача гарантованого йому земельним законодавством права на отримання у власність земельної ділянки під належним йому на праві власності нерухомим майном, проте таке в подальшому має бути оформлено шляхом укладення з Городоцькою міською радою договору купівлі-продажу відповідно до вимог статті 128 Земельного кодексу України із дотриманням встановленої чинним земельним законодавством процедури. Суд зазначає, що у даному випадку судове рішення в жодному разі не замінює рішення органу місцевого самоврядування про надання земельної ділянки чи договору купівлі-продажу земельної ділянки, не звільняє позивача від необхідності оформлення таких згідно процедури встановленої земельним законодавством, проте здійснює захист такого права (правового інтересу) цим рішенням шляхом визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання Городоцької міської ради до вчинення дій.

У той же час, згідно зі ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до п. 1.2.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 6 від 17.05.2011р. «Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають із земельних відносин», господарським судам за відповідності ст.1 ГПК України складу сторін підвідомчі спори за участю органів місцевого самоврядування, що виникають з правовідносин, у яких органи місцевого самоврядування реалізують повноваження власника землі (в т.ч. щодо надання земельних ділянок у власність, користування). У порядку господарського судочинства підлягають вирішенню, зокрема, спори про визнання незаконними рішень, дій чи бездіяльності органів місцевого самоврядування з питань передачі земельних ділянок у власність чи надання їх у користування, про зобов'язання названих органів залежно від характеру спору виконати певні дії, як цього вимагають приписи чинного законодавства (п. 1.3 зазначеної постанови Пленуму).

З огляду на те, що імперативні вимоги ч. 3 ст. 128 Земельного кодексу України зобов'язують орган місцевого самоврядування не лише розглянути але й прийняти рішення за результатами розгляду заяви про намір викупити земельну ділянку, суд визнає підставними вимоги позивача за первісним позовом про зобов'язання відповідача розглянути його заяву та прийняти відповідне рішення, та співмірними з його порушеним правом.

Таким чином, суд визнає первісні позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо вимог зустрічної позовної заяви про знесення аварійної будівлі, суд зазначає наступне. Городоцька міська рада, як підставу для зустрічної позовної заяви, вказує на пп. 4. п. б ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування», відповідно до якої до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: здійснення контролю за забезпеченням надійності та безпечності будинків і споруд незалежно від форм власності в районах, що зазнають впливу небезпечних природних і техногенних явищ та процесів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 цього ж Закону, виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Виконавчі органи рад це - органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами (ч. 10 ст. 1 закону).

Стаття 5 вказаного спеціального Закону визначає систему органів місцевого самоврядування, відповідно до якої, система місцевого самоврядування включає:територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову;виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; старосту; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення.

Звертаючись до ч. 3 ст. 10, представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Також, відповідно до ч. 9 ст. 14 Закону України «Про основи містобудування», до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать: здійснення контролю за забезпеченням надійності та безпечності експлуатації будинків і споруд незалежно від форми власності в районах, що зазнають впливу небезпечних природних і техногенних явищ та процесів.

Отже, повноваження щодо здійснення контролю за забезпеченням надійності та безпечності будинків і споруд незалежно від форм власності в районах, що зазнають впливу небезпечних природних і техногенних явищ та процесів, належить виконавчому комітету органу місцевого самоврядування.

Статтею 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» встановлено, що орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

З наведеного суд приходить до висновку, що закон надає органам місцевого самоврядування, право звертатись до суду для захисту тих прав, що безпосередньо пов'язані зі здійсненням ним його функцій та повноважень, якими він наділений відповідно до Конституції України, Закону України «Про місцеве самоврядування» та інших Законів.

Щодо висновку експертизи з питань охорони праці та промислової безпеки, поданого позивачем за зустрічним позовом, суд зазначає, що такий не вважає належним доказом, оскільки як вбачається із тексту висновку об'єктом дослідження була будівля на території міської кладовища. Із змісту даного висновку не вбачається, що досліджувалась будівля за адресою: м. Городок, АДРЕСА_1 та/або те, що така належить позивачу. Відповідно до рішення Городоцької міської ради № 2467 від 12.10.2010 року, та містобудівного обґрунтування , що ним затверджено, будівля ФОП ОСОБА_1 знаходиться за адресою: м. Городок, АДРЕСА_1 на території ремонтної бази.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 ГПК України, суд приймає до уваги тільки ті докази, які мають значення для справи.

Акти комісійного обстеження будівлі від 5.09.2014 року та від 13.11.2014 р., затверджені міським головою, не можуть вважатись належними доказами аварійного стану будівлі.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази того, що об'єкт нерухомості, який належить на праві власності позивачу за первісним позовом, знаходиться в районі що зазнає впливу небезпечних природних і техногенних явищ та процесів.

Частинами 1-4 ст. 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об'єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст. 33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Згідно ст. 34 ГПК України господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Судовий збір за подання первісного позову покладається на відповідача за первісним позовом, за подання зустрічного позову покладається на позивача за зустрічним позовом у відповідності до ст. 49 ГПК України.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 4, 33, 34, 35, 44, 49, 82-85 ГПК України, господарський суд -

В И Р І Ш И В:

1.Первісний позов задоволити.

2.Визнати незаконною бездіяльність Городоцької міської ради Львівської області щодо неприйняття рішення стосовно питання про дозвіл фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення для викупу у власність земельної ділянки несільськогосподарського призначення площею 0, 2234 га по АДРЕСА_1 для обслуговування нежитлової будівлі;

3.Зобов'язати Городоцьку міську раду Львівської області (81500, Львівська область, м. Городок, Майдан Гайдамаків, 6, ідентифікаційний код 26289892) на найближчому засіданні сесії розглянути в установленому законом порядку питання та прийняти рішення стосовно дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) для викупу у власність земельної ділянки несільськогосподарського призначення площею 0, 2234 га за адресою АДРЕСА_1 для обслуговування нежитлової будівлі.

4.В задоволенні зустрічного позову відмовити.

5.Стягнути з Городоцької міської ради Львівської області (81500, Львівська область, м. Городок, Майдан Гайдамаків, 6, ідентифікаційний код 26289892) на користь ФОП ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) 2436,00 грн. судового збору.

Накази видати відповідно до статті 116 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено та підписано 28.07.2015 р.

Суддя Король М.Р.