ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2015 рокуСправа № 912/2572/15
Господарський суд Кіровоградської області в складі судді Вавренюк Л.С., розглянув у відкритому судовому засіданні справу № 912/2572/15

за позовом: публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк",

м. Дніпропетровськ

до відповідача: товариства з обмеженою відповідальністю "Промбезпека",

м. Кіровоград

про стягнення 111 178,85 грн.

Представники:

від позивача - участі не брали;

від відповідача - участі не брали.

Публічне акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" звернулося до господарського суду з позовною заявою про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю "Промбезпека" заборгованості за договором б/н від 31.07.14 р. в розмірі 111 178,85 грн., з яких: 70 000,00 грн. - заборгованість за кредитом, 20 618,89 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом, 16 149,96 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов'язань за договором та 4 410,00 грн. - заборгованість з комісії за користування кредитом.

У судовому засіданні 23.07.15 р. представники сторін участі не брали.

23.07.15 р. до суду надійшла заява позивача про розгляд справи без участі повноважного представника публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк". При цьому, позивач позовні вимоги підтримує в повному обсязі та повідомляє, що погашень заявленої у позові заборгованості по кредиту не було (а.с. 57).

Оскільки явка представника позивача у судове засідання обов'язковою не визнавалась, а участь у судовому засіданні є правом сторони, а не її обов'язком, господарський суд задовольняє клопотання позивача.

Відповідач в судовому засіданні участі не брав, письмових заперечень або будь-яких пояснень по суті спору суду не надав.

Ухвала суду від 03.07.15 р. про порушення провадження у справі, направлена на адресу відповідача, зазначену позивачем у позовній заяві та підтверджену спеціальним витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців станом на 23.07.15 р., а саме: 25006, м. Кіровоград, вул. Тимірязева, 75, повернулася на адресу господарського суду з відміткою поштового відділення про невручення: "організація вибула" (а.с. 55, 56, 59 - 61).

Як вбачається з п.п. 3.9.1., 3.9.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.11 р. № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", за змістом ст. 64 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

Враховуючи викладене, господарським судом дотримано вимог процесуального закону щодо належного повідомлення відповідача про дату, час та місце судового розгляду справи.

На підставі ст. 75 Господарського процесуального кодексу України, справу розглянуто за наявними в ній матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, господарський суд встановив наступне.

31.07.14 р. між публічним акціонерним товариством комерційний банк "ПриватБанк" (далі - Банк) та товариством з обмеженою відповідальністю "Промбезпека" (далі - Клієнт) укладено договір банківського обслуговування (далі - Договір).

Вказаний Договір укладено шляхом заповнення Клієнтом Заяви від 31.07.14 р. (далі - Заява, а.с. 32), зі змісту якої вбачається, що Клієнт підписуючи цю Заяву, погодився та приєднався до Умов і Правил надання банківських послуг, Тарифів банку (далі - Умови, а.с. 33-47), які разом з цією Заявою складають Договір банківського обслуговування.

Сторони зобов'язались виконувати умови Договору та домовились, що відносини між Банком та Клієнтом можуть вирішуватись як шляхом підписання окремих договорів або додаткових угод до цього Договору, так і шляхом обміну інформацією та узгодження з питань банківського обслуговування з клієнтом через веб-сайт Банку або інший інтернет/СМС-ресурс, визначений Банком.

Господарський суд вважає допустимою та такою, що відповідає чинному законодавству, форму укладення Договору через визначення його істотних умов у Заяві та затверджених банком Умов і правил надання банківських послуг, які оприлюднені через офіційний сайт банку.

Відповідно до змісту п. 3.2.1.1.1. Умов, кредитний ліміт на поточний рахунок (кредит) надається на поповнення оборотних коштів і здійснення поточних платежів Клієнта, в межах кредитного ліміту. Техніко-економічне обґрунтування кредиту - фінансування поточної діяльності. Банк здійснює обслуговування ліміту Клієнта, що полягає у проведенні його платежів понад залишок коштів на поточному рахунку Клієнта, при наявності вільних грошових ресурсів, за рахунок кредитних коштів в межах ліміту, шляхом дебетування поточного рахунку. При цьому утворюється дебетове сальдо.

Кредит надається в обмін на зобов'язання Клієнта з повернення кредиту, сплаті відсотків та винагороди; ліміт овердрафту встановлюється Банком на кожний операційний день; Банк має право в односторонньому порядку змінити розмір ліміту кредитування (п.п. 3.2.1.1.3., 3.2.1.1.6. Умов).

Пунктом 3.2.1.1.8. Умов обумовлено, що проведення платежів Клієнтом у порядку обслуговування кредитного ліміту, проводиться Банком протягом одного року з моменту підписання угоди про приєднання Клієнта до Умов. При порушенні Клієнтом будь-якого із зобов'язань, передбачених Умовами, Банк на свій розсуд, має право змінити умови кредитування, встановивши інший термін повернення кредиту, про що направити Клієнту повідомлення. При належному виконанні Клієнтом зобов'язань, передбачених Умовами, за відсутності заперечень за місяць до закінчення терміну обслуговування ліміту, проведення платежів Клієнта у порядку обслуговування ліміту може бути продовжено Банком на той самий строк.

Згідно п. 3.2.1.1.11. Умов, періодом безперервного користування кредитом є період часу, протягом якого безперервно існувало дебетове сальдо на поточному рахунку. Початком періоду безперервного користування кредитом вважається перший день, починаючи з якого безперервно існувало дебетове сальдо на поточному рахунку Клієнта при закритті банківського дня. Зменшення або збільшення заборгованості за кредитом у цей період не впливають на зміну дати початку періоду безперервного користування кредитом. Датою закінчення періоду безперервного користування кредитом вважається день, після закінчення якого на поточному рахунку зафіксоване нульове дебетове сальдо. Цей період користування повинен складати не більше 35 днів.

Для розрахунку відсотків за користування кредитним лімітом встановлюється диференційована процентна ставка, яка залежить від терміну існування непогашеного залишку по кредиту. У випадку зміни вартості кредитних ресурсів на ринку грошових ресурсів, зміни облікової ставки НБУ, зміни курсу гривні до іноземної валюти 1 групи класифікатору іноземних валют понад на 5 та більше процентів сторони на дату кладення цього договору, узгодили про збільшення розміру процентної ставки за користування кредитом. При цьому, таке збільшення розміру процентів за користування кредитом не повинно перевищувати подвійного розміру процентної ставки, зазначеної в цьому пункті. Інформацію про розмір узгодженої зміненої процентної ставки за користування кредитом, Банк розміщує для Клієнта одним із таких способів: в письмовій формі, через встановлені засоби електронного зв'язку Банку та Клієнта - системи клієнт-банк, Інтернет клієнт-банк, "Приват 24", sms - повідомлення на останні відомі Банку номери телефонів, наданих Банку при ідентифікації та актуалізації відомостей про Клієнта або іншими засобами. Узгоджений сторонами змінений розмір процентів за користування кредитом є чинним з моменту розміщення його способом, зазначеним в цьому пункті, якщо інша дата не визначена в інформації про зміну розміру процентів (п. 3.2.1.1.12 Договору).

Відповідно до п. 3.2.1.1.16. Умов, при укладенні договорів і угод чи вчиненні інших дій, що свідчать про приєднання Клієнта до Умов і правил надання банківських послуг (або у формі Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк/інтернет, клієнт-банк, або у формі обміну паперовою або електронною інформацією, або в будь-якій іншій формі), Банк і Клієнт допускають використання підписів Клієнта у вигляді електронно- цифрового підпису та/або підтвердження через пароль, спрямований Банком через верифікований номер телефону, який належить уповноваженій особі Клієнта з правом "першого" підпису. Підписання договорів і угод таким чином прирівнюється до укладання договорів та угод у письмовій формі.

Статтею 3 Закону України "Про електронний цифровий підпис" визначено, що електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (печатки).

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених вказаним Кодексом.

За правилами ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів (ст. 1056 - 1 Цивільного кодексу України).

До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 78 Цивільного кодексу України, який регулює правовідносини позики, якщо інше не встановлено параграфом 2 і не випливає із суті кредитного договору.

Статтею 509 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Як вбачається з матеріалів справи, Банк свої зобов'язання за Договором виконав в повному обсязі, надавши відповідачу 31.07.14 р. кредитний ліміт в розмірі 70 000,00 грн., що підтверджується довідкою Банку № 08.7.0.0.0./2 від 05.06.15 р. про розмір встановлених кредитних лімітів (а.с. 48).

Пунктом 3.2.1.4.1. Умов визначено, що за користування кредитом в період з дати виникнення дебетового сальдо на поточному рахунку Клієнта у разі закриття банківського дня Клієнт сплачує проценти, виходячи із процентної ставки, розмір якої залежить від терміну користування кредитом (диференційована процентна ставка).

У відповідності до п.п. 3.2.1.4.1.1. - 3.2.1.4.1.3. Умов, за період користування кредитом з моменту виникнення дебетового сальдо до дати обнуління в одну з дат до 25 числа поточного місяця, якщо дебетове сальдо на поточному рахунку утворилося з 1-го до 20-го (включно) числа поточного місяця або до 25-го числа наступного місяця, якщо дебетове сальдо на поточному рахунку утворилося з 21-го до кінцевого числа поточного місяця (далі - період, в який дебетове сальдо підлягає обнулінню), розрахунок відсотків проводиться за ставкою 0% річних від суми залишку непогашеної заборгованості; у випадку необнуління дебетового сальдо у зазначений термін, протягом 90 днів з кінцевої дати періоду, в якому дебетове сальдо підлягає обнулінню, Клієнт виплачує Банку за користування кредитом проценти в розмірі 36% річних, починаючи з останньої дати періоду, в яку дебетове сальдо підлягало обнулінню; у разі непогашення кредиту впродовж 90 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнулінню, починаючи з 91-го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнулінню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов'язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошових зобов'язань, Клієнт сплачує Банку відсотки за користування кредитом у розмірі 56% річних від суми залишку непогашеної заборгованості.

У відповідності до п. 3.2.1.4.3. Умов, сплата відсотків за користування кредитом, розрахованих згідно з п.п. 3.2.1.4.1., 3.2.1.4.2., проводиться в порядку, зазначеному в п. 3.2.1.1.1., 3.2.1.2.1.4., 3.2..2.2.8. Відсотки несплачені після закінчення періоду безперервного користування кредитом, вважаються простроченими (крім випадків розірвання кредиту згідно з п. 3.2.1.2.3.4.). Сплата відсотків може бути проведена Клієнтом також з інших належних йому рахунків у встановленому законом порядку.

Згідно п. 3.2.1.4.4. Умов сторони погодили, що Клієнт сплачує Банку винагороду за користування лімітом відповідно до з п.п.3.2.1.1.6., 3.2.1.2.3.2., 1-го числа кожного місяця у розмірі 0,9 % від суми максимального сальдо кредиту, що існувало на кінець банківського дня за попередній місяць, в порядку, передбаченому Умовами та правилами надання банківських послуг.

Клієнт сплачує Банку винагороду за користування кредитом згідно з п. 3.2.1.4.4.; сплата винагороди здійснюється в гривні; нарахування здійснюється в дату сплати (п. 3.2.1.4.5. Умов).

Розрахунок відсотків за користування кредитом проводиться щодня починаючи з моменту утворення на поточному рахунку дебетового сальдо при закритті банківського дня, за кількість днів користування кредитними коштами, виходячи з 360 днів у році. Розрахунок процентів проводиться до повного погашення заборгованості за кредитом, на суму залишку заборгованості за кредитом. День повернення кредиту в часовий інтервал нарахування відсотків не включається. Нарахування відсотків здійснюється в дату сплати (п. 3.2.1.4.9. Договору).

Погашення кредиту, сплата відсотків здійснюється у валюті кредиту.

Загальні умови виконання господарських зобов'язань визначені статтею 193 Господарського кодексу України, згідно з якою суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Зазначена норма узгоджується з приписами ст. 526 Цивільного кодексу України, якою встановлено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 610 Цивільного кодексу України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Однак, відповідач взяті на себе за Договором зобов'язання належним чином не виконує, що підтверджується банківською випискою з рахунку відповідача за період з 07.01.15 р. по 02.06.15 р. (а.с. 50) та розрахунком заборгованості станом на 02.06.15 р. (а.с. 49).

У зв'язку з викладеним, Банк звернувся до відповідача з претензією № 40731KGMDS1V0 від 18.05.15 р., що містить вимогу про негайне погашення заборгованості за Договором (а.с. 52, 53).

Також позивач направив відповідачу акт звірки, в якому зазначена сума заборгованості в розмірі 111 178,85 грн. станом на 02.06.15 р., яка складається з наступного: заборгованість із простроченого кредиту - 70 000,00 грн.; прострочена заборгованість із сплати відсотків - 20 618,89 грн.; заборгованість по комісії за користування кредитом - 4 410,00 грн.; пеня - 16 149,96 грн. (а.с. 11).

Оскільки відповідач відповіді на претензію не надав, заборгованість за Договором не сплатив, Банк звернувся до господарського суду з даним позовом.

Відповідно до п. 3.2.1.2.3.4. Умов, Банк має право при порушенні Клієнтом будь-якого із зобов'язань, передбаченого Умовами, змінити умови кредитування - вимагати від Клієнта дострокового повернення кредиту, сплати відсотків за його користування, виконання інших зобов'язань за кредитом в повному обсязі.

За розрахунком позивача, станом на 02.06.15 р. заборгованість відповідача по тілу кредиту складає 70 000,00 грн.

Також Банк нарахував відповідачу відсотки за користування кредитними коштами в розмірі 20 618,89 грн., а також винагороду за використання кредиту (комісію) в розмірі 4 410,00 грн. (а.с. 49).

Оскільки розрахунок основної заборгованості, процентів за користування кредитом, а також комісійної винагороди повністю підтверджується наявними в справі матеріалами, відповідає умовам Договору та вимогам чинного законодавства та враховуючи те, що в матеріалах справи відсутні докази сплати відповідачем зазначених вище сум, вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Також позивач просить стягнути з відповідача пеню за несвоєчасність виконання зобов'язання за Договором в розмірі 16 149,96 грн. (а.с. 49).

У відповідності до приписів ч. 1 ст. 546 Цивільного кодексу України, виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Статтею 549 Цивільного кодексу України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до п. 3.2.1.5.1. Умов, при порушенні Клієнтом будь-якого із зобов'язань по сплаті відсотків за користування кредитом, термінів повернення кредиту, винагороди, Клієнт виплачує Банку за кожний випадок порушення пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла в період, за який сплачується пеня (у % річних) від суми простроченого платежу за кожний день прострочення платежу. А в разі реалізації Банком права на встановлення іншого строку повернення кредиту, Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі, зазначеному в п. 3.2.1.4.1.3. від суми заборгованості за кожен день прострочення. Сплата пені здійснюється у гривні.

Зважаючи на відповідність розрахунку пені в розмірі 16 149,96 грн. умовам Договору, фактичним обставинам справи , вказана вимога позивача також підлягає задоволенню.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 49, 75, 82-85, 116 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ :

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Промбезпека" (25006, м. Кіровоград, вул. Тимірязева, буд. 75, , р/р 4601) на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" (49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, буд 50, , р/р 3111) заборгованість в сумі 111 178,85 грн., з яких: 70 000,00 грн. - заборгованість за кредитом, 20 618,89 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом, 16 149,96 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов'язань за договором та 4 410,00 грн. - заборгованість з комісії за користування кредитом., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1 827,00 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів з дня його оголошення місцевим господарським судом.

Копії рішення направити сторонам у справі, зокрема,

позивачу за адресою: 49027, м. Дніпропетровськ, а/с 1800;

відповідачу за адресою: 25006, м. Кіровоград, вул. Тимірязева, буд. 75.

Суддя Л.С. Вавренюк