ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

06.07.15р. Справа № 904/5831/13

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Нікопрогресбуд», м. Нікополь

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТБМ-Буд Будівельні Технології», м. Дніпропетровськ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Публічне акціонерне товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Кривий Ріг

про стягнення збитків у розмірі 836 996,57 грн.

Суддя Золотарьова Я.С.

Представники:

від позивача: Комлик Д.С. - представник (дов. № 1 від 28.05.2015р.)

від відповідача: не з'явився

від третьої особи: не з'явився

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Нікопрогресбуд» звернулось до господарського суду Дніпропетровської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТБМ-Буд Будівельні Технології» яким просить:

- відшкодувати збитки, завдані внаслідок неналежного виконання договірних зобов'язань за договором оренди будівельної техніки (з екіпажем) № 02-05-12 від 03.05.2012 у розмірі 818 396,57 грн., з яких: 578 910,00 грн. прямі збитки, 32 286,57 грн. собівартість монтажу крану, 207 200,00 грн. плата за простой орендованої техніки.

- відшкодувати вартість послуг з експертного дослідження та експертної оцінки у розмірі 18 600,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 03.05.2012 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Нікопрогресбуд» (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТБМ-Буд Будівельні Технології» (орендар) був укладений договір №02-05-12 оренди будівельної техніки (з екіпажем), предметом якого є надання орендодавцем (позивачем) у платне строкове користування орендареві (відповідачу) крану гусеничного СКГ-63/100 реєстраційний номер 72320 (далі - техніка), а також надання орендодавцем власними силами послуг з управління краном, його технічного утримання (обслуговування) та експлуатації.

11.01.2013 під час роботи техніки на будівельному майданчику аглофабрики на території ПАТ «Південний ГЗК» (м. Кривий Ріг) сталася аварія, внаслідок якої кран, що перебував у користуванні ТОВ «ТБМ-Буд Будівельні Технології» на підставі договору оренди №02-05-12 від 03.05.2012 вийшов з ладу.

З метою виявлення причин аварії та встановлення осіб, винних у ній, позивачем, було замовлено у ТОВ СУНП «Товариство технічного нагляду ДІЕКС» проведення експертного обстеження крану гусеничного СКГ-63/100. Згідно виставленого рахунку № 203-13-ДК від 08.02.2013 позивач розрахувався з ТОВ СУНП «Товариство технічного нагляду ДІЕКС» у сумі 16 800,00 грн.

31.05.2013 позивач уклав із суб'єктом оціночної діяльності ФОП Набієвим Ш.Ш. договір № 3/06-13 на проведення оцінки для визначення розміру збитків, заподіяних у результаті аварії крану монтажного гусеничного СКГ-63/100. Згідно Звіту про розмір збитків, завданих аварією власнику орендованої техніки, що вартість шкоди (вартість відновлення з урахуванням матеріалів, запасних частин, без урахування ремонтно-відновлювальних робіт) у зв'язку з аварією крану монтажного гусеничного марки СКГ-63/100 регістр. № 72320, заводський № 181, становить 578 910,00 грн. з ПДВ. На підставі акту приймання-передачі звіту про оцінку від 12.06.2013 та рахунку № 03-6/13 від 12.06.2013 ТОВ «Нікопрогресбуд» перерахувало на адресу ФОП Набієва Ш.Ш. 1800,00 грн. (платіжне доручення № 151 від 12.06.2013р. на суму 1800,00 грн.). Собівартість монтажу стрілкового обладнання крану СКГ-63/100 реєстр. № 72320 складає 32 286,57 грн.

Позивач зазначає, що орендована техніка була вивезена орендодавцем з території частинами 29.03.2013 року та 03.04.2013 року. Період часу з 11.01.2013 року по 29.03.2013 року включно є часом простою крану СКГ-63/100 реєстр. № 72320, тому позивачем було нараховано вартість часу простою орендованої техніку у розмірі 207 200,00 грн. на підставі п. 3.9 договору.

Враховуючи викладене, позивач просить суд стягнути з відповідача загальну вартість збитків, завданих відповідачем позивачу, що складає 836 996,57 грн.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2013 порушено провадження у справі та призначено до розгляду у судовому засіданні на 12.08.2013.

У межах строків передбачених статтею 69 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відкладався з 12.08.2013 на 10.09.2013.

29.08.2013 представник відповідача надіслав до господарського суду Дніпропетровської області відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, зокрема наявність протиправної поведінки, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Підставою для притягнення до цивільно-правової відповідальності є склад цивільного правопорушення: протиправна поведінка (дії чи бездіяльність особи); шкода, завдана такою поведінкою; причинний зв'язок між протиправною поведінкою і шкодою; вина особи, яка заподіяла шкоду, у вигляді умислу або необережності. Відсутність хоча б одного з елементів складу правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов'язань (виключає його відповідальність). Позивачем не вказано в чому саме вина ТОВ «ТБМ-Буд будівельні технології», в чому виразилися дії (бездіяльність із завдання збитків позивачеві), враховуючи ті обставини, що за кермом крану знаходився співробітник позивача, який і виконував усі технологічні процеси на крані (т.2 а.с.133).

Розгляд справи відкладався з 10.09.2013 на 24.09.2013.

10.09.2013 представник позивача подав письмові пояснення, в яких зазначає, що згідно державних нормативних актів з охорони праці керуванням та обслуговуванням кранів займається кранівник (машиніст крану), а за підвішування вантажів на гак крана відповідальність несе стропальник.

24.09.2013 представник позивача подав письмові пояснення, в яких зазначає, що стропувальні роботи не входять до кола обов'язків кранівника, тому в діях машиніста крану відсутні будь-які порушення правил стропування металевих конструкцій, що стало фактичною підставою падіння стріли крану. Проте порушення типової інструкції вбачається в діях стропальника, призначеного відповідачем для роботи на крані, що у свою чергу підтверджує причинно-наслідковий зв'язок між діями працівників відповідача і наслідками у вигляді спричинених матеріальних збитків позивачеві.

24.09.2013 представник позивача подав клопотання про продовження строку розгляду спору на 15 днів для надання додаткових доказів.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 24.09.2013 продовжено строк розгляду спору на 15 днів до 10.10.2013 та відкладено розгляд справи на 04.10.2013.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2013 провадження у справі № 904/5831/13 зупинено, призначено комплексну експертизу, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз.

19.11.2013 та 20.03.2014 Публічне акціонерне товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" надіслало до господарського суду Дніпропетровської області заяви про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Публічне акціонерне товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат".

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 24.03.2014 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат".

10.06.2015 від Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз повернулась справа № 904/5831/13 разом із висновком №1339/1340-14 від 26.05.2015.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 15.06.2015 поновлено провадження у справі №904/5831/13 з 06.07.2015 та призначено до розгляду в засіданні на 06.07.2015.

Відповідач та третя особа у судове засідання 06.07.2015, призначене для розгляду справи, явку свого повноважного представника не забезпечили. Були належним чином повідомлений про дату та місце судового засідання.

У випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору (пункт 3.9.2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 року "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

Згідно зі статтею 85 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 06.07.2015 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представника позивача, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

03.05.2012 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Нікопрогресбуд» (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТБМ-Буд Будівельні Технології» (орендар) був укладений договір оренди будівельної техніки (з екіпажем) №02-05-12 (т.1 а.с.112).

Сторонами був підписаний додаток № 2 "Перелік вузлів і агрегатів крана СКГ-63-100 тимчасово ввезених на територію будмайданчика ВАТ "ПГЗК" (т.1 а.с.117).

Відповідно до пункту 1.1 договору, предметом цього договору є надання орендодавцем у платне строкове користування орендареві крану гусеничного СКГ-63/100 реєстраційний номер 72320 (далі - техніка), а також надання орендодавцем власними силами послуг з управління краном, його технічного утримання (обслуговування) та експлуатації.

Пунктом 2.1.1 договору встановлено, що орендодавець зобов'язаний передати техніку у справному стані орендарю.

Технічні характеристики крану зазначені в паспорті крану монтажного гусеничного СКГ 63/100 (т.1 а.с.14-109).

Відповідно до паспорту, розділ "Запис результатів технічного огляду" (т.1 а.с.76), 26.12.2011 було здійснено технічний огляд крану та на підставі позитивних результатів позачергового повного технічного огляду була дозволена експлуатація крана при дотриманні вимог НПАОП 0.00-1.01-07 та інструкції.

Кран гусеничний було зареєстровано 22.12.2011 за № 72320 у Територіальному управління Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду по Дніпропетровській області (т.1 а.с.109).

Відповідно до паспорту, розділ "Відомості про призначення працівників, відповідальних за утримання крана в справному стану" (т.1 а.с.64), наказом № 83 від 07.10.2011 відповідальним за утримання крана в справному стану призначений Штефан Сергій Васильович (начальник управління гусеничних кранів).

В обґрунтуванні складення паспорту (т.1 .а.с.110) зазначено, що даний паспорт на кран монтажний гусеничний з універсальним робочим обладнанням тип СКГ 63/100 відновлений на підставі старого паспорта, який став непридатним через пошкодження окремих сторінок, а також на підставі вимог НПАОП 0.00-1.01-07 "Правила будови і безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів".

Згідно з пунктом 1.2 договору, місцем роботи крану є будівельний майданчик орендаря, розташований за адресою: м. Кривий Ріг, територія ПАТ «Південний гірничо-збагачувальний комбінат».

Пунктом 1.4 договору встановлено, що передача крана орендарю та його повернення орендодавцю підтверджується складанням актів прийому-передачі, які підписані уповноваженими представниками сторін.

12.06.2012 на виконання п. 1.4 договору між орендодавцем і орендарем був складений Акт приймання-передачі техніки, підписаний уповноваженими представниками сторін. В акті зафіксовано, що кран гусеничний СКГ-63/100 реєстр. № 72320 технічно справний, допущений до роботи згідно вантажних характеристик (т.1 а.с.118).

У паспорті, розділ "Відомості про місцезнаходження крану" (т.1 а.с.59) зазначено, що кран СКГ-63-100 було встановлено 12.06.2012 на території ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат". Підприємства, яке експлуатує кран - Товариством з обмеженою відповідальністю «ТБМ-Буд Будівельні Технології».

У паспорті, розділ "Відомості про ремонт металоконструкцій і заміну механізмів, канатів, вантажозахоплювального органа, приладів і пристроїв безпеки, а також про проведеної реконструкції" (т.1 а.с.70) зазначено, що 12.06.2012 після монтажу крана була проведена перевірка крана (проведені випробування робочим вантажем 16 т.).

Відповідно до п.1.1 та п.2.1.2 договору обов'язки кранівника виконував працівник позивача - Зимін Сергій Олексійович (т.1 а.с.120).

Відповідно до наказу ТОВ "ТБМ-Буд Будівельні Технології" № 105/ОТ від 02.07.2012 відповідальними за експлуатацію техніки було призначено Дурманова А.А. та Кичко Є.В. (т.5 а.с.7).

11.01.2013 під час роботи крану на будівельному майданчику аглофабрики на території ПАТ «Південний ГЗК» (м. Кривий Ріг) сталася аварія, внаслідок якої кран, що перебував у користуванні ТОВ «ТБМ-Буд Будівельні Технології» на підставі договору оренди №02-05-12 від 03.05.2012 вийшов з ладу, про що сторонами було складено акт від 11.01.2013 (т.1 а.с.121).

У вказаному акті зокрема зафіксовано: при демонтажі секції бункерів сталося обвалення стріли крана СКГ 63/100, в результаті чого вантаж разом зі стрілою обрушився на землю. Акт підписаний представниками позивача та відповідача.

Відповідно до наказу ТОВ "Нікопрогресбуд" № 6 від 14.01.2013 (т.1 а.с.124) було створено комісію для перевірки факту пошкодження крану СКГ-63-100, який належить позивачу на праві власності та переданий в оренду відповідачу за договором оренди будівельної техніки (з екіпажем) від 03.05.2012 № 02-05-12 у складі: голова комісії Петренко Віталій Володимирович (головний інженер ТОВ "Нікопрогресбуд"), члени комісії: Штефан Сергій Васильович (начальник управління кранами), Зимін Сергій Олексійович (машиніст гусенічно-монтажного крану). Було вирішено у двохденний термін провести обстеження крану СКГ-63-100 та скласти акт, в якому відобразити стан техніки на момент огляду.

15.01.2013 комісією було складено акт (т.1 а.с.125), в якому зазначено, що в результаті огляду було встановлено, що кран монтажний СКГ 63-100 знаходиться в технічно несправному стані з причини обвалення стріли крану. Комісією було запропоновано звернутися до Державної експертної служби при Держтехнагляді м. Кривого Рогу для отримання висновку про причини обвалення стріли крана і визначення матеріального збитку.

Позивачем було замовлено у ТОВ СУНП «Товариство технічного нагляду ДІЕКС» проведення експертного обстеження крану гусеничного СКГ-63/100 реєстр. № 72320. За результатами експертного дослідження крану монтажного гусеничного СКГ-63/100 реєстраційний № 72320, заводський № 181, власником якого є ТОВ «Нікопрогресбуд», ТОВ СУНП «Товариство технічного нагляду ДІЕКС» видало експертний висновок № -03.1-061.13, в якому встановлено, наступне: підвищення навантаження здійснювалось не повільно з періодичними стрибками до 900 кг. Такий нерівномірний характер підйому конструкції свідчить про торкання вантажу до сусідніх конструкцій. Такий характер підйому вантажу міг призвести до збою роботи приладу ПЗК-10. Строповка здійснювалась за металоконструкції бункеру, які пошкоджені корозією, без встановлення додаткових елементів для строповки, наявність сміття всередині бункеру невідомої маси, не повільний підйом, використання одногілкових стропів замість чотирьохгілкових стропів - усі ці перелічені причини можуть привести до нерівномірного розподілу навантаження між вузлами строповки. Падіння конструкції відбулось унаслідок відриву одного місця строповки від основної конструкції, що призвело до динамічного удару, закручуванню вантажу на стропах, його горизонтальному зміщенню та падінню стріли (т.1 а.с.140).

Згідно виставленого рахунку № 203-13-ДК від 08.02.2013 (т1 а.с.137) позивач розрахувався з ТОВ СУНП «Товариство технічного нагляду ДІЕКС» у сумі 16 800,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями № 596 від 12.02.2013 на суму 10 000,00 грн. та № 654 від 05.03.2013 на суму 6 800,00 грн. (т.1 а.с.138-139).

31.05.2013 позивач уклав із суб'єктом оціночної діяльності ФОП Набієвим Ш.Ш. договір № 3/06-13 на проведення оцінки для визначення розміру збитків, заподіяних у результаті аварії крану монтажного гусеничного СКГ-63/100 (т.2 а.с.47).

Згідно Звіту про розмір збитків, завданих аварією власнику орендованої техніки встановлено, що вартість шкоди (вартість відновлення з урахуванням матеріалів, запасних частин, без урахування ремонтно-відновлювальних робіт) у зв'язку з аварією крану монтажного гусеничного марки СКГ-63/100 регістр. № 72320, заводський № 181, становить 578 910,00 грн. з ПДВ (т.2 а.с.56).

На підставі акту приймання-передачі звіту про оцінку від 12.06.2013 та рахунку № 03-6/13 від 12.06.2013 (т.2 а.с.54) ТОВ «Нікопрогресбуд» перерахувало на адресу ФОП Набієва Ш.Ш. 1800,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 151 від 12.06.2013 на суму 1800,00 грн. (т.2 а.с.55).

Відповідно до калькуляції, зробленої позивачем, собівартість монтажу стрілкового обладнання крану СКГ-63/100 реєстр. № 72320 складає 32 286,57 грн. (т.2 а.с.94).

Згідно з пунктом 2.1.3 договору орендодавець зобов'язується забезпечити безпечну експлуатацію техніки відповідно до керівництва по експлуатацію спецтехніки та вимогам чинного законодавства, проводити поточний ремонт, надавати в необхідних кількостях паливо-мастильні матеріали, інші витратні матеріали.

Відповідно до пункту 4.4 договору орендодавець несе відповідальність за організацію та безпечне проведення робіт на його об'єкті в межах встановлених законодавством.

Орендар зобов'язаний провести інструктаж машиніста техніки за особливостями виробництва робіт на об'єкті. Забезпечити дотримання правил безпеки праці при виконанні робіт на об'єкті (пункт 2.3.3 договору).

Пунктом 4.2 договору встановлено, що ремонт техніки, пошкодженої з вини орендаря, оплачується орендарем у двотижневий строк з дня виставлення йому рахунку орендодавцем на суму, визначену виходячи з результатів незалежної експертизи, з включенням до неї всіх витрат по відновленню техніки та інших збитків.

Згідно з пунктом 4.3 договору, при повній втраті або пошкодженні техніки орендарем, якщо її подальше використання малоймовірно, орендар повністю відшкодовує комерційну вартість техніки, включаючи всі витрати, пов'язані з придбанням, доставкою і введенням її в експлуатацію.

Орендована техніка була вивезена орендодавцем з території частинами 29.03.2013 та 03.04.2013, тому позивачем було нараховано вартість часу простою орендованої техніку у розмірі 207 200,00 грн., оскільки період часу з 11.01.2013 року по 29.03.2013 включно є часом простою крану СКГ-63/100, реєстр № 72320.

19.12.2013 Вироком Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області по справі № 213/4520/13-к було визнано винним стропальника ТОВ "ТБМ Буд Будівельні технології" у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 272 Кримінального кодексу України (т.5 а.с.2).

Частиною 1 статті 272 Кримінального кодексу України встановлено, що порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на виробництві або будь-якому підприємстві особою, яка зобов'язана їх дотримувати, якщо це порушення створило загрозу загибелі людей чи настання інших тяжких наслідків або заподіяло шкоду здоров'ю потерпілого, - карається штрафом від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або обмеженням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого.

Вирок від 19.12.2013 Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області по справі № 213/4520/13-к в апеляційному порядку не оскаржувався.

Частиною 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для господарського суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалений вирок або постанова суду, лише в питаннях, чи мало місце діяння та чи вчинене воно цією особою.

Вироком від 19.12.2013 Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області по справі № 213/4520/13-к встановлено наступне:

ОСОБА_1 на момент скоєння злочину працював стропальником у ТОВ "ТБМ Буд Будівельні технології". Обвинувачений працюючи згідно наказу №36-а від 15.11.2012 стропальником, порушив правила безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на підприємстві, що створило загрозу загибелі людей чи настання інших тяжких наслідків, при наступних обставинах.

Так, 03 травня 2012 року між ТОВ ТБМ Буд Будівельні технології (Орендарем) в особі ОСОБА_2 та ТОВ Нікопрогресстрой (Орендодавцем) в особі ОСОБА_3 було укладено договір оренди будівельної техніки (з екіпажом) № 02-05-12, за яким останнє надало гусеничний кран СКГ 63/100 per. НОМЕР_2, закріпивши за гусеничним краном машиніста ОСОБА_4, який закінчив ДЦ Дніпропетровський учбово-курсовий комбінат Моноліт згідно посвідчення НОМЕР_1 від 26.04.2012 р. за професією машиніст крану на гусеничному та пневмоколісному ходу.

Під час проведення стропування вантажу, а саме демонтажі секцій бункера будівлі електрофільтрів, ОСОБА_1 зобов'язаний був дотримуватися діючих норм і правил з техніки безпеки, у тому числі: ст.6. Закону України Про охорону праці; п.3.1.2., п.3.1.3., п.3.2.2., п.5.1. Інструкції по охороні праці №24 для стропальників, затвердженої директором ТОВ ТБМ-Буд Будівельні технології в частині: не перевірив надійність стропування бункера; не перевірив можливу наявність зачеплення вантажу.

Таким чином, вироком від 19.12.2013 Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області по справі № 213/4520/13-к підтверджується факт аварії, а також те, що ОСОБА_1, яка перебувала у трудових відносинах з відповідачем і виконувала обов'язки стропальника, припустилась порушень вимог чинного законодавства та нормативних актів і технічних регламентів з питань безпеки життєдіяльності та охорони парці, що призвело до аварії.

Позивачем нараховані відповідачу збитки у розмірі 836 996,57 грн. (16 800,00 грн. - вартість експертизи, 578 910,00 грн. - прямі збитки, 1 800,00 грн. - вартість експертизи, 32 286,57 грн. - собівартість монтажу крану, 207 200,00 грн. плата за простой орендованої техніки).

Відповідачем суму збитків у розмірі 836 996,57 грн. не оплачено, що є причиною виникнення спору.

Приймаючи рішення господарський суд виходив з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України, підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є: договори та інші правочини; створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; інші юридичні факти.

Правовідносини сторін ґрунтуються на укладеному між ними договорі №02-05-12 від 03.05.2012, який за своєю правовою природою є змішаним, та поєднує у собі елементи договору оренди та договору надання послуг.

Як вже зазначалось, п. 4.2 договору встановлено, що ремонт техніки, пошкодженої з вини орендаря, оплачується орендарем у двотижневий строк з дня виставлення йому рахунку орендодавцем на суму, визначену виходячи з результатів незалежної експертизи, з включенням до неї всіх витрат по відновленню техніки та інших збитків.

Частиною 3 статті 147 Господарського кодексу України встановлено, що збитки, завдані суб'єкту господарювання порушенням його майнових прав громадянами чи юридичними особами, а також органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, відшкодовуються йому відповідно до закону.

Пунктом 2.3.3 договору встановлено, що орендар зобов'язаний провести інструктаж машиніста техніки за особливостями виробництва робіт на об'єкті. Забезпечити дотримання правил безпеки праці при виконанні робіт на об'єкті.

Згідно зі статтею 216 Господарського кодексу України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Господарсько-правова відповідальність базується на принципах, згідно з якими, зокрема, потерпіла сторона має право на відшкодування збитків незалежно від того, чи є застереження про це в договорі.

Частиною 2 статті 217 Господарського кодексу України передбачено, що у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання (ч.1 ст.218 Господарського кодексу України).

Відповідно до статті 224 Господарського кодексу України, під збитками розуміються витрати, зроблені управленою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управлена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно з приписами статті 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Згідно з приписами статті 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитки в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) та доходи, які особа могла б реально одержати за звичних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода).

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, зокрема наявність протиправної поведінки, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Підставою для притягнення до цивільно-правової відповідальності є склад цивільного правопорушення: протиправна поведінка (дії чи бездіяльність особи); шкода, завдана такою поведінкою; причинний зв'язок між протиправною поведінкою і шкодою; вина особи, яка заподіяла шкоду, у вигляді умислу або необережності.

Для з'ясування наявності складу цивільного правопорушення ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2013 було призначено комплексну експертизу, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз. На розгляд експерта поставлені наступні питання:

1. Яка причина аварії крану монтажного гусеничного СКГ-63/100 реєстр. № 72320 на ділянці аглофабрики (територія ПАТ «Південний ГЗК»), та які обставини її обумовили?

2. Невиконання яких вимог яких нормативних актів з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності перебуває у причинному зв'язку з настанням цієї аварії?

3. Дії (бездіяльність) яких осіб з технічної точки зору перебувають у причинному зв'язку з настанням події аварії?

4. Чи відповідає організація робіт на ділянці аглофабрики (територія ПАТ «Південний ГЗК»), які проводилися виконавцем робіт ТОВ «ТБМ-Буд Будівельні Технології», вимогам охорони праці?

5. Чи відповідають нормативним вимогам організація та проведення інструктажу особи, яка виконувала функцію стропальника під час роботи крану монтажного гусеничного СКГ-63/100 реєстр. №72320?

6. Чи відповідає порядок виконання робіт на ділянці аглофабрики (територія ПАТ «Південний ГЗК»), які проводилися виконавцем робіт ТОВ «ТБМ-Буд Будівельні Технології», нормативно-технічним вимогам?

7. На яку особу було покладено забезпечення виконання Типової інструкції з безпечного ведення робіт для стропальників (зачіплювачів), які обслуговують вантажопідіймальні крани, під час проведення будівельно-монтажних робіт на ділянці аглофабрики (територія ПАТ «Південний ГЗК»)?

8. Яка вартість матеріального збитку (шкоди), завданого(ї) ТОВ «Нікопрогресбуд» як власнику крану монтажного гусеничного СКГ-63/100 реєстр. №72320, внаслідок аварії, що сталася 11.01.2013р. на ділянці аглофабрики (територія ПАТ «Південний ГЗК»), на дату оцінки?

9. Чи можливо провести ремонтно-відновлювальні роботи пошкодженого крану монтажного гусеничного СКГ-63/100 реєстр. №72320 (його складових)? Якщо можливо, то який обсяг, характер і вартість цих робіт на дату оцінки?

10.06.2015 до суду надійшов висновок Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз №1339/1340-14 від 26.05.2015. На поставлені судом питання, експертами, які попереджені про кримінальну відповідальність відповідно до ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов'язків, надані таки висновки:

По першому питанню. Причина і обставини, які сприяли виникненню аварійно небезпечної події (падіння стріли крану з вантажем), є допущені відступи від вимог «Типової інструкції з безпечного ведення робіт для стропальників (зачіплювачів), які обслуговують вантажопідіймальні крани», ДНАОП 0.00-5.03-95 («Типової інструкції з безпечного ведення робіт для кранівників (машиністів),..., гусеничних кранів») і відсутність своєчасного і якісного нагляду по утриманню і безпечному експлуатуванню з'ємних вантажозахоплювальних пристроїв, тари, відповідно до вимог «Типової інструкції для інженерно-технічних працівників, які здійснюють нагляд за утриманням та безпечною експлуатацією вантажопідіймальних кранів». Відповідальною особою за дотримання цих правил в даному випадку був Дурманов А.А. (робітник відповідача), згідно наказу №109/ОТ від 02.07.2012: в частині - фактичної перевірки належним чином технічного стану тари (металевого бункеру), а саме місця металевих конструкцій (провушин) на бункері, фактичної відсутності своєчасного контрольного перевантаження вантажу до основного підйому і не забезпечено належного контролю з боку відповідальних осіб за утримання, підбір і безпечне експлуатування вантажезахоплювальних пристроїв (стропів). Таким чином, експерт вважає, що причиною виникнення аварійно небезпечної події 11.01.2013 і обставин, які сприяли даній події є вище зазначені відступи від вимог нормативних актів і технічних регламентів з питань безпеки життєдіяльності та охорони парці.

По другому питанню. Було допущено ряд відступів від вимог нормативних актів з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності, які фактично сприяли виникненню аварійно небезпечній ситуації, а саме: п.п.1.10 (б,в), 2.1 (б).,3.3(6,е) ДНАОП 0.00-5.04-95 Типової інструкції з безпечного ведення робіт для стропальників (зачіплювачів) які обслуговують вантажопідіймальні крани; п.п. 3.17. 4.1. - Типового положення про порядок проведення навчання та перевірки знань з питань охорони праці» (ДНАОП 0.00-4.12-05; п. 3.1. ДНАОП 0.00-5.03-95 («Типової інструкції з безпечного ведення робіт для кранівників (машиністів) гусеничних кранів»), затверджених наказом Держнаглядохоронпраці; п.п.1.6,2.2.1.2.3.1.,4.1.- Типової інструкції для інженерно-технічних працівників, які здійснюють нагляд за утриманням та безпечною експлуатацією вантажопідіймальних кранів; п.п.4.3.,4.24.,4.27.7 - посадової інструкції для виконроба, затвердженої керівником підприємства ТОВ «ТБМ-Буд Будівельні технології»: в частині -неякісного дотримання вимог вищезазначених нормативних актів і технічних регламентів. Таким чином, на підставі вище викладеного і проведеного дослідження матеріалів по справі, експерт вважає, що допущені відступи від вимог вище зазначених нормативних актів з питань безпеки життєдіяльності та охорони праці, сприяло виникненню аварійно небезпечної події і перебувають у причинному зв'язку щодо події 11.01.2013.

По третьому питанню. Виконроб ТОВ «ТБМ-Буд Будівельні технології» - Дурманов А.А. допустив відступи від вимог законодавчих та нормативних актів з питань безпеки життєдіяльності та охорони праціхт. 14.,ст. 18 Закону України «Про охорону праці»; п.п.,,3.17.,4.1. - «Типового положення про порядок проведення навчання та перевірки знань з питань охорони праці» (ДНАОП 0.00-4.12-05); п.п.2.2.1.,2.3.1.,4.1 - Типової інструкції для інженерно-технічних працівників, які здійснюють нагляд за утриманням та безпечною експлуатацією вантажопідіймальних кранів; п.п.4.3.,4.24.,4.27.7. ~ посадової інструкції для виконроба, затвердженої керівником підприємства ТОВ «ТБМ-Буд Будівельні технології» - в частині відсутності забезпечення та належного контролю за безпечним виконанням робіт з підвищеною небезпекою, не якісним виконанням вимог законодавчих та нормативних актів з питань безпеки життєдіяльності та охорони праці.

Машиніст крану ТОВ «Нікопрогресбуд» - Зімін С.О. допустив деякі відступи від вимог законодавчих та нормативних актів з питань безпеки життєдіяльності та охорони праці: ст.6. Закону України «Про охорону праці» і н. 3.1. ДНАО11 0.00-5.03-95 ( «Типової інструкції з безпечного ведення робіт для кранівників (машиністів),..., гусеничних кранів»), затверджених наказом Держнаглядохоронпраці, від 25.09.95 - в частині: формального ставлення по дотриманню вимог діючих законодавчих актів і якісного ставлення щодо виконання щодо вимог нормативних актів з питань безпеки життєдіяльності та охорони праці.

Але, порівнюючи дії осіб причетних до події 11.01.2013 експерт зазначає, що виявлені відступи від вимог законодавчих нормативних актів з питань безпеки життєдіяльності та охорони праці машиністом ГОВ «Нікопрогресбуд» Зіміним С.О. з технічної точки зору суттєво не впливали на виникнення аварійно небезпечної ситуації із краном гусеничним, оскільки начальник дільниці Дурманов А.А. дозволив виконання робіт на крані 11.01.2013, про що є його відповідний підпис у вахтеному журналі машиніста крану, а у відповідності вимогам Типової інструкції для інженерно-технічних працівників, які здійснюють нагляд за утриманням та безпечною експлуатацією вантажопідіймальних кранів; також особа на яку покладались обов'язки є начальник дільниці (виконроб) Дурманов А.А., згідно наказу №109/ОТ від 02.07.2012. Тобто, встановлені відступи від вимог законодавчих та нормативних актів з питань безпеки життєдіяльності та охорони праці в діях виконроба Дурманова А.А. перебувають у причинному зв'язку із технічної точки зору, які сприяли виникненню умов аварійно небезпечної події.

По четвертому та шостому питанням. Розроблений проект робіт на демонтаж споруд на дільниці «Аглофабрпка-2» підприємством ПП «ПКБ Стальмонтаж» і який було погоджено із ВАТ «Південний ГЗК» і затвердженого головним інженером підприємства ТОВ «ТБМ-БУД Будівельні технології» знаходиться у відповідності до вимог нормативних актів з питань безпеки життєдіяльності та охорони праці і порядок виконання робіт який міститься у цьому проекті не суперечить вимогам нормативних актів з охорони праці (дивись т.4.арк. 121-181). При цьому, у списку працівників, які були ознайомлені із вище вказаним порядком виконання робіт відсутня особа, яка здійснювала роботи 11.01.2013 в якості стропальника. Ця особа не була ознайомлена з цим порядком, не проходила відповідне спеціальне навчання, перевірку знань, стажування і отримала відповідне посвідчення, але, яка згідно наданих матеріалів була заявлена в наряді-допуску в якості стропальника станом на 11.01.2013. Що стосується організації проведення робіт експерт вважає наступне: така організація теж мала відступи від вимог нормативних актів, в частині: відсутності наявності кваліфікованого, атестованого персоналу щодо виконання стропальних робіт, фактичної відсутності належних та безпечних умов праці щодо виконання робіт з підвищеною небезпекою, підготовки робочого місця до початку виконання робіт, що фактично і створило умови для виникнення аварійної ситуації. Тобто, експерт вважає, що і організація і порядок виконання робіт на дільниці не відповідали в повному обсязі вимогам нормативних актів з питань охорони праці.

По п'ятому та по сьомому питанням. У особи, яка виконувала функції в якості стропальника 11.01.2013 було відсутнє в наявності, відповідне спеціальне навчання, на підприємстві ТОВ "ТБМ-Буд Будівельні технології", відсутні відомості про проведення відповідних інструктажів, перевірки знань, відповідне посвідчення о присвоєні кваліфікації стропальника, відповідне стажування щодо допуску) к самостійній роботі, згідно вимог "Типового положення про порядок проведення навчання та перевірки знань з питань охорони праці" (ДНАОП 0.00-4.12-05).

По восьмому та по дев'ятому питанням. Експерт відповіді не надав.

Відшкодування збитків є мірою відповідальності, що застосовується за наявності збитків, протиправності дій цієї особи, причинного зв'язку між діями особи та збитками, та вини особи, внаслідок дій якої спричинено збитки. Обов'язок доказування наявності шкоди та протиправності поведінки заподіювання шкоди покладається на особу, якій завдано збитків. При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 623 Цивільного кодексу України, розмір збитків завданих порушенням зобов'язання, повинен бути реальним та доведеним позивачем.

Частиною 1 статті 41 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що для роз'яснення питань, що виникають при вирішенні господарського спору і потребують спеціальних знань, господарський суд призначає судову експертизу.

Відповідно до частин 1 та 5 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, висновок судового експерта повинен містити докладний опис проведених досліджень, зроблені в результаті їх висновки і обгрунтовані відповіді на поставлені господарським судом питання. Висновок подається господарському суду в письмовій формі, і копія його надсилається сторонам.

Висновок судового експерта для господарського суду не є обов'язковим і оцінюється господарським судом за правилами, встановленими статтею 43 цього Кодексу.

Дослідивши висновок експертизи, суд не вбачає підстав для його відхилення та приймає його як належний та допустимий доказ.

Враховуючи вищезазначене, господарський суд доходить до висновку про наявність правових підстав для застосування такої міри відповідальності до відповідача, як стягнення збитків.

Щодо розміру спричинених збитків суд зазначає наступне:

У якості належного доказу, який підтверджує розмір прямих збитків суд приймає Звіт суб'єкта оціночної діяльності ФОП Набієва Ш.Ш. про розмір збитків, завданих аварією власнику орендованої техніки. Даним Звітом підтверджується, що вартість шкоди (вартість відновлення з урахуванням матеріалів, запасних частин, без урахування ремонтно-відновлювальних робіт) становить 578 910,00 грн. Оскільки спеціалістом-оцінювачем не надавалась оцінка діям осіб (позивачу, відповідачу), а лише визначався розмір прямих збитків, суд вважає, що підстав вважати цю оцінку упередженою, зробленою на користь позивача не має.

З урахуванням викладеного, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача щодо стягнення з відповідача 578 910,00 грн. підлягають задоволенню.

Пунктом 3.9 договору встановлено, що орендар оплачує роботу техніки за кожні 22 робочі зміни із розрахунку 8 машиногодин у 1 машинозміні, згідно журналу обліку робочого часу, підписаного уповноваженими представниками сторін.

Відповідно до акту узгодження ціни (т.1 а.с.116), розмір орендної плати за оренду крану (з екіпажем) складає 350,00 грн. за 1 машиногодину. Мінімальна вартість однієї машинозміни складає 2 800,00 грн. з ПДВ. Позивачем взято кількість машинозмін за період з 14.01.2013 по 26.04.2013. Отже, загальна вартість часу простою орендованої техніки складає 207 200,00 грн. (74 машинозміни х 2800 грн.).

Таким чином, позовні вимоги позивача щодо стягнення з відповідача 207 200,00 грн. підлягають задоволенню.

Також суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача 32 286,57 грн., оскільки суд не приймає в якості належного та допустимого доказу калькуляцію, зроблену позивачем, щодо собівартості монтажу стрілкового обладнання крану СКГ-63/100 реєстр № 72320. Чим керувався позивач затверджуючи калькуляцію ним не зазначено. Таким чином, суд вважає, цю калькуляцію необґрунтованою.

Суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача витрат на висновок експерта у розмірі18 600,00 грн., оскільки проведення цього дослідження здійснювалось за ініціативою позивача. При цьому з відповідачем питання проведення цього дослідження не погоджувалось, договором його проведення не передбачено. До складу судових витрат ці витрати не входять.

Стосовно розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Статтею 44 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору, сум, що підлягають сплаті за проведення судової експертизи, призначеної господарським судом, витрат, пов'язаних з оглядом та дослідженням речових доказів у місці їх знаходження, оплати послуг перекладача, адвоката та інших витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Відповідно до вимог статті 49 Господарського процесуального кодексу України, при частковому задоволенні позову судовий збір покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, сума судового збору, яка підлягає стягненню з відповідача становить 15 722,21 грн., сума витрат за проведення судової експертизи, яка підлягає стягненню з відповідача становить 10 008,15 грн.

Керуючись ст. ст. 1, 4, 12, 33, 34, 43, 49, 82 - 85, 115 - 117 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ТБМ-Буд Будівельні Технології» (49005, м. Дніпропетровськ, вул. Фурманова, буд. 1, кв. 68; ідентифікаційний код 35396818) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Нікопрогресбуд» (53201, Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Героїв Чорнобиля, 106; ідентифікаційний код 34124403) - 578 910,00 грн. прямі збитки, 207 200,00 грн. плата за простой орендованої техніки, 15 722,21 грн. витрати на судовий збір, 10 008,15 грн. витрати на експертизу, про що видати наказ.

В іншій частині позову відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом десяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через господарський суд Дніпропетровської області.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повний текст рішення складено 13.07.2015.

Суддя Я.С. Золотарьова