КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2015 р. Справа№ 910/28868/14-г

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Буравльова С.І.

Шапрана В.В.

за участю представників cторін:

позивача: не з'явився,

відповідача 1: не з'явився,

відповідача 2: Орендівський В.І., довіреність №4584 від 01.10.2014 р.,

відповідача 3: Кузьменко М.А., довіреність №12014/01-01 від 18.05.2015 р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс"

на рішення господарського суду м. Києва від 12.02.2015 р.

у справі №910/28868/14-г (суддя Смирнова Ю.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс"

до 1. Державної виконавчої служби України в особі Відділу примусового виконання рішень

2. Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик"

3. Державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України

про визнання прилюдних торгів недійсними

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" звернулось до господарського суду м. Києва з позовом до Державної виконавчої служби України в особі Відділу примусового виконання рішень, Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик", Державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України про визнання прилюдних торгів недійсними.

Рішенням господарського суду м. Києва від 12.02.2015 р. у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду м. Києва від 12.02.2015 р. у справі №910/28868/14-г та постановити нове рішення, яким визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна (предмета іпотеки), а саме виробничої бази загальною площею 4 098,40 кв.м., яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Бутлерова, 4, які були проведені 26.08.2014 р., оформлені протоколом №5 від 26.08.2014 р. та Актом №141/1 державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 12.09.2014 р.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що рішення місцевого господарського суду прийняте з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, місцевий господарський суд неправильно застосував і порушив норми матеріального та процесуального права.

Крім того, в апеляційній скарзі позивач зазначив, що під час підготовки та проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна - виробничої бази, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Бутлерова Академіка, 4, загальною площею 4098, 40 кв. м, оформлені протоколом №5 від 26.08.2014, мали місце порушення вимог законодавства, а тому, на думку скаржника, наявні підстави для визнання вказаних торгів недійсними.

Відповідач 2 у письмовому відзиві на апеляційну скаргу просив суд залишити рішення господарського суду м. Києва від 12.02.2015 р. у справі № 910/28868/14-г без змін з огляду на його законність та обґрунтованість, а апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" без задоволення.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 16.03.2015 р. (колегія суддів у складі: головуючий суддя - Синиця О.Ф., судді - Зеленін В.О., Шевченко Е.О.) апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" прийнято до провадження, розгляд справи призначено на 15.04.2015 р.

Розгляд справи неодноразово відкладався.

Розпорядженням Заступника Голови Київського апеляційного господарського суду від 01.07.2015 р., у зв'язку з перебуванням судді Шевченка Е.О. у відпустці, сформовано для розгляду апеляційної скарги у справі №910/28868/14-г колегію суддів у складі: головуючий суддя - Синиця О.Ф., судді Зеленін В.О., Ткаченко Б.О.

В судовому засіданні 01.07.2015 р. оголошено перерву до 15.07.2015 р.

Розпорядженням В.о. Керівника апарату Київського апеляційного господарського суду № 09-52/958/15 від 14.07.2015 р. у зв'язку з перебуванням головуючого судді Синиці О.Ф. на лікарняному та подальшим виходом у довготривалу відпустку, призначено повторний автоматичний розподіл справи № 910/28868/14-г.

Відповідно до повторного автоматичного розподілу справ між суддями справу № 910/28868/14-г передано на розгляд колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі головуючого судді: Андрієнка В.В., суддів: Буравльова С.І., Шапрана В.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 15.07.2015 р. прийнято апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" на рішення господарського м. Києва від 12.02.2015 р. у справі №910/28868/14-г до провадження у визначеному складі суду.

Представник позивача в судове засідання не з'явився.

15.07.2015 р. через відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду від представника позивача надійшло письмове клопотання про відкладення розгляду справи.

Розглянувши вказане клопотання про відкладення розгляду справи, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду дійшла до висновку про відсутність підстав для його задоволення. При цьому суд керувався наступним.

Обґрунтовуючи необхідність відкладення судового розгляду, апелянт посилається на те, що ТОВ "Пасдорсервіс" на неможливість представника товариства бути присутнім у судовому засіданні у зв'язку із терміновим відрядженням.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Господарського процесуального кодексу України справи юридичних осіб в господарському суді ведуть їх органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законодавством та установчими документами, через свого представника.

Представниками юридичних осіб можуть бути також інші особи, повноваження яких підтверджуються довіреністю від імені підприємства, організації. Довіреність видається за підписом керівника або іншої уповноваженої ним особи та посвідчується печаткою підприємства, організації (ч. 3 ст. 28 Господарського процесуального кодексу України).

Колегія суддів відзначає, що ТОВ "Пасдорсервіс" є юридичною особою, а отже не було позбавлене права направити у судове засідання уповноваженого представника, видавши йому відповідну довіреність.

Крім того суд відзначає, що до клопотання про відкладення розгляду справи заявником не додано доказів на підтвердження викладених у ньому обставин.

Також суд наголошує на недопущенні порушення процесуального строку розгляду справи апеляційною інстанцією, а також враховує те, що розгляд справи вже неодноразово відкладався за клопотанням позивача та відповідача 1.

За таких обставин у клопотанні ТОВ "Пасдорсервіс" про відкладення розгляду справи належить відмовити.

Представник відповідача 1 в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відзиву на апеляційну скаргу не надав.

Представник відповідача 2 в судовому засіданні просив апеляційний господарський суд у задоволенні апеляційної скарги з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" відмовити, а оскаржуване рішення залишити без змін з огляду на його законність та обґрунтованість.

Представник відповідача 3 в судовому засіданні просив апеляційний господарський суд у задоволенні апеляційної скарги з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" відмовити, а оскаржуване рішення залишити без змін з огляду на його законність та обґрунтованість.

Апеляційний господарський суд, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення, встановив наступне.

Рішенням господарського суду м. Києва від 23.04.2012, залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.09.2012 та постановою Вищого господарського суду України від 01.11.2012, позов у справі №22/472 задоволено повністю.

Вказаним рішенням, зокрема, звернуто стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором №40-47/2-06-з/1 від 09.11.2006, укладеним з Товариством з обмеженою відповідальністю "Бастен", а саме: виробничу базу, що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Бутлерова Академіка, 4, загальною площею 4098,40 кв. м та належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Бастен".

06.11.2012 на виконання рішення господарського суду м. Києва від 23.04.2012 по справі №22/472 судом було видано відповідні накази.

Постановою старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України від 06.02.2013 ВП №36421105 відкрито виконавче провадження з виконання наказу господарського суду м. Києва, виданого на виконання рішення господарського суду м. Києва від 23.04.2012 у справі №22/472.

24.07.2013 державним виконавцем складено акт опису і арешту майна боржника - виробничої бази що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Бутлерова Академіка, 4, загальною площею 4098, 40 кв. м.

10.12.2013 державним виконавцем винесено постанову про передачу вказаного нерухомого майна на відповідальне зберігання представнику ПАТ "КБ "Хрещатик" Писаренку Олександру Володимировичу.

10.12.2013 державним виконавцем винесено постанову, якою накладено арешт на майно боржника - виробничу базу, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Бутлерова Академіка, 4, загальною площею 4098, 40 кв. м, у межах суми звернення стягнення 19203000,00 грн, а також заборонено здійснювати відчуження зазначеного майна в межах суми боргу.

Постановою Відділу примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України від 11.03.2014 ВП №36421105 змінено назву сторони виконавчого провадження, а саме боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Бастен" на Товариство з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс".

Відповідно до ч. 8 ст. 54 Закону України "Про виконавче провадження" примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку".

Частиною 1 ст. 41 Закону України "Про іпотеку" передбачено, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

Наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 № 656/5 з 01.05.2014 року у м. Києві запроваджено реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.

За змістом п. 1 розділу І Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 № 656/5 (надалі - Тимчасовий порядок), електронні торги - прилюдні торги, що здійснюються в електронній формі в Системі (інформаційна система, що забезпечує здійснення в електронній формі процесів подання й обробки заявок на участь в електронних торгах, проведення електронних торгів з реалізації арештованого державними виконавцями майна, обробку інформації про електронні торги).

З метою реалізації майна державним виконавцем підготовлено заявку на реалізацію арештованого майна, до якої було додано наступні документи: копія виконавчого документу, копія постанови про відкриття виконавчого провадження, копія постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, копія акту опису й арешту майна, копія договору іпотеки, копії правовстановлюючих документів та технічна документація, інформаційна довідка з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, довідка про черговість звернення стягнення на майно боржника, довідка про місцезнаходження майна боржника, копії матеріалів виконавчого провадження.

24.07.2014 на веб-сайті електронних торгів організатором торгів - Державним підприємством "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України було розміщено інформаційне повідомлення про електронні торги з реалізації спірного майна. Електронні торги призначено на 26.08.2014. Реєстраційним номером лота визначено №1652.

Електронні торги по лоту №1652, призначені на 26.08.2014, не відбулись у зв'язку з відсутністю допущених учасників торгів, що підтверджується протоколом №2095 від 26.08.2014.

Згідно п. 5 розділу IX Тимчасового порядку, наслідки визнання електронних торгів такими, що не відбулися, визначені статтею 62 Закону України "Про виконавче провадження" та статтею 49 Закону України "Про іпотеку".

Відповідно до ст. 49 Закону України "Про іпотеку" протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися.

Користуючись своїм правом, передбаченим ст. 49 Закону України "Про іпотеку", Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Хрещатик" як іпотекодержатель спірного майна звернулось до Державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України (організатора торгів) та Відділу примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України із заявою про намір придбати спірне нерухоме майно шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни даного майна.

За результатами розгляду заяви організатором торгів, а також іпотекодержателем підписано протокол №5, яким оформлено придбання відповідного предмету іпотеки в порядку ст. 49 Закону України "Про іпотеку", а 12.09.2014 державним виконавцем видано акт №141/1 про реалізацію предмета іпотеки.

Спір у справі виник у зв'язку з наявністю, за твердженням позивача, підстав для визнання електронних торгів, оформлених протоколом №5, недійсними внаслідок допущення встановленого законодавством порядку підготовки та проведення торгів.

Згідно ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини, тобто, дії осіб, спрямовані на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Під час проведення прилюдних торгів продавець та учасники торгів у встановленому законом порядку певними діями (ціновими пропозиціями) визначають переможця торгів та ціну продажу майна, в результаті чого переможець торгів набуває право на придбання об'єкту. Результатом проведення прилюдних торгів є визначення покупця - переможця аукціону та завершення процедури торгів шляхом підписання протоколу ліцитатором та покупцем, який одержав право на придбання об'єкта. Факт затвердження протоколу торгів має юридичне значення в аспекті виникнення підстав для подальшої сплати коштів за придбане майно, оформлення органом виконавчої служби відповідного акта та видачі покупцеві свідоцтва про придбання майна. При цьому оформлення окремого договору купівлі-продажу майна законом не передбачено.

Тобто, аукціон (прилюдні торги) за своєю правовою природою є багатостороннім правочином, оскільки в ньому мають місце всі елементи, притаманні правочину, та може бути визнаний недійсним на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочинів.

Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду України від 24.10.2012 р. №6-116цс12.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього кодексу.

Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Частинами 1-3, 5 та 6 ст. 203 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує на те, що під час підготовки та проведення спірних торгів мало місце порушення вимог законодавства, а саме: щодо публікації оголошення про проведення торгів, неповідомлення іпотекодержателя про день та час проведення електронних торгів. Крім того, за твердженням позивача, спірне майно не могло бути відчужене, оскільки станом на момент проведення торгів майно знаходилось під арештом, накладеним державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві в рамках виконавчого провадження №23519301.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про іпотеку" реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

Згідно з ч. 1 ст. 62 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

У відповідності до п. 5 розділу ІІІ Тимчасового порядку, підготовка, організація та проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюються з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про іпотеку".

За змістом ст. 43 Закону України "Про іпотеку" організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.

Відповідно до абз. 2 п. 5 розділу ІІІ Тимчасового порядку, організатор зобов'язаний не пізніше ніж за 15 днів до початку проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки опублікувати принаймні в двох місцевих (за місцем розташування предмета іпотеки) друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення електронних торгів. У повідомленні зазначаються інформація про дату і час проведення електронних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення електронних торгів, та інша необхідна інформація.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вимог ч. 3 ст. 43 Закону України "Про іпотеку" та абз. 2 п. 5 розділу ІІІ Тимчасового порядку організатором торгів було опубліковано оголошення про проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна - виробничу базу, що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Бутлерова Академіка, 4, загальною площею 4098, 40 кв. м, в наступних друкованих виданнях: щотижневик "Мир квартир" за 11.08.2014 №31 (ст. 122) та газета "Aviso" за 07.08.2014 №59 (ст. 73). Копії відповідних друкованих видань долучені до матеріалів справи.

Враховуючи те, що оголошення про проведення торгів були опубліковані 07.08.2014 та 11.08.2014, а власне торги призначено на 26.08.2014, організатором торгів було дотримано встановлений ч. 3 ст. 43 Закону України "Про іпотеку" п'ятнадцятиденний строк щодо публікації оголошення.

За вимогами положень ч. 3 ст. 43 Закону України "Про іпотеку" та абз. 2 п. 5 розділу ІІІ Тимчасового порядку в оголошеннях було зазначено день та час проведення прилюдних торгів (26.08.2014 о 09:00), опис предмета іпотеки, що підлягає продажу (виробнича база, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Бутлерова Академіка, 4, загальною площею 4098, 40 кв. м), а також вказано, що додаткова інформація міститься на веб-сайті https://torgi.minjust.gov.ua.

В свою чергу, в інформаційному повідомленні, розміщеному на відповідному веб-сайті, було зазначено дату проведення аукціону, дату кінцевого строку прийому заявок, стартову ціна продажу предмета іпотеки, розмір гарантійного внеску, крок аукціону, місцезнаходження майна, дату публікації, відомості про майно, його склад, характеристики, опис, відомості про обтяження майна, вказано контактний номер телефону, за яким можна вирішити питання про ознайомлення з майном тощо, а тому, вказане інформаційне повідомлення відповідає вимогам п. 6 розділу ІІІ Тимчасового порядку.

Вищенаведене спростовує доводи позивача про порушення організатором торгів вимог щодо публікації оголошення про проведення торгів та змісту інформаційного повідомлення.

Відповідно до ч. 5 ст. 43 Закону України "Про іпотеку" не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну продажу майна.

Аналогічна вимога щодо необхідності повідомлення організатором торгів державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів міститься в абз. 3 п. 5 розділу ІІІ Тимчасового порядку.

В матеріалах справи міститься лист Державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України від 06.08.2014 вих.№01-03/3553, адресований Відділу примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України, Товариству з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" та Публічному акціонерному товариству "КБ "Хрещатик", яким підтверджується виконання організатором торгів вимог ч. 5 ст. 43 Закону України "Про іпотеку", абз. 3 п. 5 розділу ІІІ Тимчасового порядку і повідомлення державного виконавця, іпотекодержателя та іпотекодавця про день і час проведення торгів, а також про початкову ціну продажу майна.

Таким чином, доводи позивача про те, що його не було повідомлено про проведення торгів спростовуються наявними в матеріалах справи документами.

Стосовно тверджень позивача, що спірне майно не могло бути реалізовано на торгах з огляду на наявність чинної постанови державного виконавця про арешт майна боржника та заборони його відчуження, суд відзначає наступне.

З Інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна № 12199725 від 04.11.2013 вбачається, що дійсно на спірне нерухоме майно було зареєстровано обтяження (арешт нерухомого майна) на підставі постанови від 30.12.2010 Відділу державної виконавчої служби Солом'янського районного управління юстиції, винесеної в рамках виконавчого провадження ВП №23519301.

В той же час, спірне майно на підставі іпотечного договору №40-47/2-06-з/1 від 09.11.2006 перебувало в іпотеці у Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик" в якості забезпечення виконання зобов'язання за кредитним договором.

В ході виконавчого провадження ВП № 36421105, в рамках якого проведені спірні торги, реалізовано іпотечне майно для задоволення вимог саме стягувача, який є іпотекодержателем такого майна.

За змістом ч. 1 ст. 54 Закону України "Про виконавче провадження" звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя.

При цьому, положення Закону України "Про виконавче провадження", окрім задоволення за рахунок заставленого майна вимог заставодержателя, в конкретно визначених випадках передбачають можливість звернення стягнення на заставлене майно й для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 54 Закону України "Про виконавче провадження" для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю.

Тобто, звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, допускається лише за одночасної наявності двох умов: право застави виникло після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів та у разі перевищення вартості предмета застави над розміром заборгованості боржника перед заставодержателем.

Однак, розмір заборгованості позичальника перед Публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Хрещатик" за забезпеченим на підставі іпотечного договору №40-47/2-06-з/1 від 09.11.2006 зобов'язанням перевищує вартість предмета іпотеки, що встановлено рішенням господарського суду м. Києва від 23.04.2012 у справі №22/472.

Зазначене означає, що арешт, накладений постановою державного виконавця від 30.12.2010 ВП №23519301, не є перешкодою для реалізації спірного майна в рамках виконавчого провадження при зверненні стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

На підставі викладеного та з урахуванням того, що позивачем не доведено допущення в ході підготовки та проведення спірних електронних торгів порушень законодавства, які можуть бути підставою для визнання таких торгів недійсними, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" про визнання недійсними електронних торгів по реалізації нерухомого майна - виробничої бази що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Бутлерова Академіка, 4, загальною площею 4098, 40 кв. м, задоволенню не підлягають.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Беручи до уваги наведене, судова колегія вважає, що рішення господарського суду м. Києва від 12.02.2015 р. у справі №910/28868/14-г прийнято з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, які мають значення для вирішення даного спору, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 99, 101, 103, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Рішення господарського суду м. Києва від 12.02.2015 р. у справі №910/28868/14-г залишити без змін, а апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Пасдорсервіс" - без задоволення.

Головуючий суддя В.В. Андрієнко

Судді С.І. Буравльов

В.В. Шапран