Господарський суд
Житомирської області
______________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
УХВАЛА

"30" червня 2015 р. Справа № 906/1703/14.

Господарський суд Житомирської області у складі:

Судді: Машевської О.П.

Розглянувши заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 від 30.06.15р. про відвід головуючому судді Машевській О.П. у справі

За позовом: Прокурора м. Житомира в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Житомирської міської ради ( м. Житомир)

- за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Управління капітального будівництва Житомирської міської ради (м. Житомир)

До: Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( м. Житомир)

- за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державної архітектурно-будівельної інспекції України (м. Київ) в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області (м. Житомир).

про стягнення 205635,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою від 20.03.15р. господарський суд призначив у справі №906/1703/14 судову будівельно-технічну (оціночно-будівельну) експертизу, проведення якої доручив судовому експерту ОСОБА_2 (Свідоцтво № 937).

Ухвалою від 01.04.15р. провадження у справі №906/1703/14 поновлено, призначено засідання суду для розгляду клопотання судового експерта ОСОБА_2 за №610/1/03.15 від 31.03.15р. про надання додаткових матеріалів на "20" квітня 2015 р. о 11:30 год., вжито відповідні заходи.

Ухвалами від 05.05.15р., 21.05.15р., 02.06.15р. та 18.06.15р. господарський суд відклав розгляд клопотань судового експерта ОСОБА_2 за №610/1/03.15 від 31.03.15р., за вих.№610/5/15 від 07.04.15р. та за № 610/7/15 від 17.06.15р. про надання додаткових матеріалів, вжив відповідні заходи, призначив засідання суду на 30.06.15р. , про що повідомив учасників судового процесу належним чином.

Ухвалою від 18.06.15р. господарський суд залучив до участі у справі третьою особою без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (м. Київ) в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області (м. Житомир).

До початку розгляду справи по суті через діловодну службу господарського суду Житомирської області надійшла заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 від 30.06.15р. про відвід головуючій судді Машевській О.П.

Заява про відвід мотивована тим, що головуючий суддя Машевська О.П. є необ'єктивною і упередженою щодо відповідача у справі, і зацікавленою у прийнятті рішення на користь позивача - Житомирської міської ради, оскільки :

- за два з половиною місяці судового розгляду : двохмісячного строку та півмісячного додаткового строку судового розгляду ( період з 25.01.15р. по 10.03.15р.) позивач не надав суду письмових доказів, необхідних для ймовірного задоволення його позовних вимог, а суд не зібрав таких доказів, і тільки 20.03.15р. зупинив провадження у справі на час проведення судової будівельно-технічної (оціночно-будівельної) експертизи без вирішення питання продовження судового розгляду в період з 11.03.15р. по 20.03.15р. , чим порушив ст.ст. 69 та 79 ГПК України;

- вже більше трьох місяців з моменту надходження першого клопотання судового експерта , а саме від 31.03.15р. , суд , після поновлення провадження у справі ухвалою від 01.04.15р., витребовує документи у позивача та відповідача для вирішення клопотання судового експерта ухвалами суду від 01.04.15р., від 08.04.15р., від 20.04.15р., від 05.05.15р., від 21.05.15р. та від 02.06.15р. , а також двічі звертається до судового експерта з клопотанням про продовження строку подання додаткових матеріалів на термін до 1 місяця , чим порушує п. 4.9 Інструкції про призначення та проведення судових досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень;

- призначаючи ухвалою суду від 20.03.2015року судову експертизу та визначаючи коло питань до судового експерта, головуючий суддя не зробила аналіз наявних у справі матеріалів, не визначила обсяг необхідних та достатніх для експертного дослідження матеріалів, з точки зору їх повноти та придатності для проведення експертизи, чим порушила п. 5 Постанови Пленуму ВГСУ від 23.03.12р. № 4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" ;

- коло питань до судового експерта, які визначені п.3 ухвали суду від 20.03.13 року, зокрема питання 1.2 та 1.5, не відповідають вимогам п. 9 Постанови ВГСУ №4 , так як вони не спрямовані на встановлення даних, що входять до предмета доказування , а саме : чи правильно визначено 10% від вартості будівництва, тим самим , головуючий суддя затягує визначені законодавством строки розгляду справи, порушує норми, встановлені Постановою ВГСУ № 4 , а відповідно, порушує і вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року;

- головуючий суддя після поновлення провадження у справі, для збору матеріалів відповідно до клопотання судового експ5ерта 31.03.14р., під час проведення судових засідань, надзвичайно тривалий, і, відповідно, нерозумний строк, займається збором доказів і приєднанням цих матеріалів до справи в інтересах і на користь позивача, та за власною ініціативою залучила 18.06.15р. третьою особою Державну архітектурно-будівельну інспекцію України з метою віднайдення доказів на користь позивача , в той час як позивач цих доказів не шукає та не доводить обґрунтованість своїх позовних вимог , тоді як ці докази мають для судді заздалегідь важливе значення і встановлену силу , чим порушує вимоги ст.ст. 4-2, 4-3, 33 та 43 ГПК України;

- витребувані ухвалою суду від 05.05.2015р. докази сплати штрафу Інспекції ДАБК у Житомирській області за внесення недостовірних відомостей до Декларації про готовність об'єкта до експлуатації за № ЖТ 60 від 07.03.14р. не стосуються позовних вимог позивача щодо стягнення з відповідача коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту по об'єкту, який вже на даний момент прийнято в експлуатацію та на який 11.03.14р. вже отримано свідоцтво про право власності , тому не можуть містити інформацію стосовно обставин, які входять до предмета доказування з даної справи , що вказує на порушення головуючим суддею п. 2.5 Постанови Пленуму ВГСУ від 26.12.11р. № 18 " Про деякі питання практики застосування ГПК України судами першої інстанції".

Розглянувши заяву про відвід, головуючий суддя Машевська О.П. не знаходить підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 20 ГПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, буде встановлено інші обставини, що викликають сумнів у його неупередженості.

При наявності зазначених підстав суддя повинен заявити самовідвід.

З цих же підстав відвід судді можуть заявити сторони та прокурор, який бере участь в судовому процесі.

Частина 4 ст. 20 ГПК України встановлює вимогу вмотивованості обставин відводу судді, якій бере участь у справі, які об'єктивно доводять неможливість його участі у її розгляді.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції захист прав і основних свобод людини, за допомогою субєктивного та обєктивного критеріїв.

За субєктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до обєктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII).

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Застосовуючи обєктивний критерій, слід зясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви обєктивно обґрунтованими (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна (Wettstein), п. 44, та рішення у справі «Феррантеллі та Сантанджело проти Iталії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), рішення від 7 серпня 1996 року, Reports 1996-III, с. 951-952, п. 58).

У цьому звязку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення або, іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя ще має бути видно, що воно здійснюється» (див. рішення у справі «ОСОБА_3 проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), рішення від 26 жовтня 1984 року, серія A, № 86, с. 14, п. 26). Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна (Wettstein), там само, та рішення у справі «ОСОБА_4 проти Іспанії» (Castillo Algar v. Spain), рішення від 28 жовтня 1998 року, Reports 1998-VIII, с. 3116, п. 45).

З врахуванням вищенаведених критеріїв, головуючий суддя Машевська О.П. виходить з наступного.

Відповідно до ч.3 ст. 4 ГПК України якщо в міжнародних договорах України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, встановлені інші правила, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 р. № 3477-ІУ суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950р., ратифікованої Україною Законом N 475/97-ВР від т17.07.1997р., кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж р о з у м н о г о с т р о к у незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру.

Згідно п. 31 Рішення Європейського суду з прав людини від 1 лютого 2007 р. у справі «Макаренко проти України» суд нагадує, що "розумний" строк проваджень має визначатись відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника і компетентних органів та інтерес, який мав заявник у цьому спорі.

Згідно п. 27 Рішення Європейського суду з прав людини від 8 квітня 2010 року у справі "Гутка проти України" суд також частково погодився з твердженням Уряду України про те, що сторони сприяли тривалості оскаржуваного провадження. Вірним є те, що, хоча стороні в цивільній справі не можна ставити за вину використання доступних за національним законодавством засобів для захисту своїх інтересів, вона має враховувати те, що такі дії неминуче призводять до затягування відповідного провадження (див. ухвалу у справі "Малицька-Васовська проти Польщі" (від 5 квітня 2001 року, N 41413/98).

Згідно прецедентної практики Європейського суду з прав людини однією із складових справедливого судового розгляду в розумінні п.1 ст. 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представленні або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх ( п.п. 23,31та 33 рішення у справі "Лобо Мачадо проти Португалії" від 20.02.1996р. , п. 24 рішення у справі "Нідерост-Губер проти Швейцарії" від 18.02.1997р. , п. 42 рішення у справі " Кєроярві проти Фінляндії" та інші).

У п. 32. рішення Європейського суду з прав людини у справі «Краска проти Швейцарії» вказав також на таке: суд неодноразово підкреслював важливість дотримання формальностей при здійсненні правосуддя, зазначаючи, однак, що точка зору заінтересованих осіб сама по собі не є вирішальною: сумніви, які можуть виникати у сторін наприклад, щодо справедливості судового розгляду, слід, зокрема, предметно обґрунтувати ( п. 48 рішення у справі «Хаусшильдт проти Данії» від 24 травня 1989 року).

Головуючий суддя Машевська О.П. виходить з того, що всі ухвали суду , в тому числі, з питання призначення у справі судової будівельно-технічної (оціночно-будівельної) експертизи, розгляду клопотань судового експерта, залучення третіх осіб до участі у справі, що винесені у період з 25.12.14р. по 18.06.15року, достатньо мотивовані прецедентною практикою Європейського суду з прав людини , нормами процесуального права України, з врахуванням конкретних обставин цієї справи.

З врахуванням вище викладеного, наведені у заяві про відвід головуючого судді Машевської О.П. обставини не знайшли підтвердження, а відтак, не знайшли підтвердження підстави, передбачені статтею 20 Господарського процесуального кодексу України для відводу головуючого судді Машевської О.П. від розгляду справи №906/1703/14.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 20, 86 ГПК України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 від 30.06.15р. ( вх. № г/с 8612 від 30.06.15р.) про відвід головуючому судді Машевській О.П. у справі №906/1703/14 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_5

Друк:

1 - в справу

2- виконкому Житом. міськ. ради (простою),

3- ФОП ОСОБА_1 на адресу представника ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1) (простою) ,

4- прок. м. Житомира ( у книзі нарочним) ,

5 - Управління капітального будівництва Житомирської міської ради (10014, місто Житомир, майдан ОСОБА_7, будинок 4/2) (рек. ) ,

6 - Державній архітектурно-будівельній інспекції України на адресу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області (м. Житомир, майдан ОСОБА_7, 1) ( рек)