ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" липня 2015 р. Справа № 922/854/15

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Горбачова Л.П., суддя Потапенко В.І. , суддя Тарасова І. В.,

при секретарі Логвін О.О.,

за участю представників:

позивача - Замніус М.В. (дов.№08-11/4685/2-14 від 24.12.2014р.),

відповідача - Супрун О.М. (дов.№б/н від 10.02.15р.),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Харківської міської ради (вх.№2789Х/3) на рішення господарського суду Харківської області від 14.04.2015р. у справі №922/854/15

за позовом Харківської міської ради, м. Харків

до Приватного підприємства "Тарас", с. Червоноармійське Друге

про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИЛА:

Харківська міська рада звернулася до господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просила стягнути з ПП "Тарас" до міського бюджету м.Харкова збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 15885,69 грн., згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва.

Рішенням господарського суду Харківської області від 14.04.2015р. у справі №922/854/15 (суддя Прохоров С.А.) в позові відмовлено повністю.

Позивач з рішенням місцевого господарського суду не погодився та звернувся до Харківського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 14.04.2015р. у справі № 922/854/15 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги Харківської міської ради. Стягнути з ПП "Тарас" до міського бюджету м. Харкова збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 15885,69 грн., згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт посилається на те, що проведені будівельні роботи з реконструкції нежитлових приміщень ПП «Тарас» є саме такими будівельними роботами, при яких Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачена обов'язкова пайова участь відповідача у розвитку інфраструктури м.Харкова.

Ухвалою Харківського апеляційного господарського суду від12.05.2015р. по справі №922/854/15 було прийнято апеляційну скаргу до провадження та її розгляд призначено на 01.07.2015р. о 10:00 год. в складі колегії суддів: головуючий суддя Горбачова Л.П., суддя Істоміна О.А., суддя Тарасова І.В.

Розпорядженням секретаря третьої судової палати від 30.06.2015р. у зв'язку з відпусткою судді Істоміної О.А. для розгляд уданої справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Горбачова Л.П., суддя Потапенко В.І., суддя Тарасова І.В.

22.05.2015 року відповідачем до суду надано заперечення (вх.№8080) на апеляційну скаргу, в яких просить суд рішення господарського суду Харківської області по справі по справі №922/854/15 без змін.

У судовому засіданні 01.07.2015 року представник апелянта підтримав вимоги апеляційної скарги в повному обсязі.

Відповідач проти задоволення апеляційної скарги заперечував, вважає її незаконною та необґрунтованою з підстав, зазначених у запереченнях на апеляційну скаргу. Просить суд апеляційну скаргу Харківської міської ради залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, в межах вимог передбачених ст.101 ГПК України, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції обставин справи та доказів на їх підтвердження, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.

Відповідно до ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі-закон) замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування.

Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Згідно з ч.1. ст.40 цього Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання ч.1. ст.40 Закону Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011р. №804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Відповідно до п.1.6 Порядку під будівництвом слід розуміти - нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а під об'єктами будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси.

Згідно з пунктом 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30-ть календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Відповідно до Декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 19.12.2013 р. за № ХК 31, реконструйовані нежитлові приміщення 1-го поверху № 4-1-4-9 в літ. "А-9" під квартиру по вул. Ростовській, 5 у м. Харкові прийняті до експлуатації.

Замовником зазначеної реконструкції за даною декларацією є Приватне підприємство "ТАРАС" (а.с.26-а.с.28).

Приймаючи оскаржуване рішення, господарський суд Харківської області виходив з наступного.

Згідно з положеннями ст. 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі, кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

При цьому відповідно до положень ст. 174 Господарського кодексу України господарські зобов'язання можуть виникати безпосередньо із закону або іншого нормативно-правового акта, що регулює господарську діяльність.

Вказані положення Господарського кодексу України кореспондуються з положеннями ст. 11 Цивільного кодексу України, якою встановлено, що у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Положення Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у розумінні положень ст.4 ЦК України, ст. 174 Господарського кодексу України є законом (актом цивільного законодавства), яким встановлено обов'язок певного кола суб'єктів - замовників будівництва - звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі.

Згідно із ст. 1 Закону замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до ст.2 Закону під забудовою територій слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, будівництво об'єктів, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Згідно з приписами частини 4 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва: 1) об'єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів; 2) будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; 3) будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; 4) індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; 5) об'єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; 6) об'єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об'єктів соціальної інфраструктури; 7) об'єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; 8) об'єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів; 9) об'єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об'єктів енергетики, зв'язку та дорожнього господарства (крім об'єктів дорожнього сервісу); 10) об'єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків.

Позивач вважає, що жоден з перелічених пунктів не стосується реконструйованого об'єкта, прийнятого в експлуатацію на підставі декларації від 19.12.2013 р. за №ХК 31, а тому замовник будівництва - ПП «Тарас» має в повній мірі виконувати обов'язки щодо пайової участі. Визначений Законом та Порядком обов'язок ПП "ТАРАС" не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь до прийняття вищевказаної реконструкції з будівництвом до експлуатації.

Листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради №8/0/124-14 від 16.01.2014р. та №130/0/124-14 від 27.02.2014р. було повідомлено ПП "ТАРАС" про необхідність виконання вимог закону та направлено проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова (а.с.15, а.с.16).

У листі №2 від 15.03.2014р. ПП "ТАРАС" зазначає, що пропозиція про укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова не може бути прийнята (а.с..

Управлінням соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради в листі №189/0/124-14 від 20.03.2014р. повідомлено ПП «Тарас», що реконструйований об'єкт зазначений в декларації Інспекції ДАБК від 19.12.2013 р. за № ХК 31 не входить до переліку об'єктів будівництва наведеного у частині 4 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовники яких не залучаються до пайової участі. Також ПП "ТАРАС" повідомлено, що згідно з п.п. 5.3. та 5.4. Порядку у разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомлені, та за відсутності зведеного кошторисного розрахунку вартості реконструкції об'єкту, загальна кошторисна вартість визначається, виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості спорудження житла для Харківської області (а.с.23).

ПП "ТАРАС" в листі №3 від 24..03.2014р. зазначив, що за адресою: м.Харків, вул.Ростовська,5 знаходиться квартира, об'єкт житлової нерухомості. Будь-яких нежитлових приміщень в м.Харків ПП «Тарас» не має (а.с.22).

Дана обставина підтверджується Декларацією про готовність об'єкта до експлуатації (а.с.26-а.с.28).

Позивач вважає, що такими діями забудовника, порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Статтею 1 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) передбачено, що до господарського суду мають право звертатися підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку, набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Частиною 2 ст. 16 ЦК України встановлено способи захисту цивільних прав та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Зазначені вище способи захисту мають універсальний характер, вони можуть застосовуватись до всіх чи більшості відповідних суб'єктивних прав. Разом з тим зазначений перелік способів захисту цивільних прав чи інтересів не є вичерпним. Відповідно до абз. 2п. 10 ч. 2 ст. 16 ЦК України суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Положеннями статті 224 Господарського кодексу України встановлено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до положень статті 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються зокрема неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною.

Аналогічні положення містяться в ст. 22 ЦК України відповідно до яких особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому збитками є в тому числі доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Таким чином, як зазначає позивач, внаслідок не укладання замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобов'язань, що прямо встановлені Законом, Харківській міській раді позивачем заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів.

Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради здійснено розрахунок величини вартості будівництва на підставі наявних в декларації показників загальної площі завершеного забудовою об'єкта містобудування та показників опосередкованої вартості будівництв встановлених наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України за відповідний квартал на відповідній території, оскільки до Харківської міської ради не надано документів про кошторисну вартість будівництва об'єкта.

Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху №4-1-4-9 в літ. "А-9" під квартиру по вул. Ростовській,5 у м. Харкові, становить 361038,60 грн.

Позивач вважає, що розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 10% від вищевказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 15 885,69 грн., що є збитками у вигляді упущеної вигоди.

Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Під збитками розуміються втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) та доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1.Протиправної поведінки; 2. Шкоди; 3.Причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; 4.Вини.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв'язку між протиправними діями чи бездіяльністю заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки.

Згідно зі ст.4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Аналогічне визначення об'єкту будівництва міститься в п.1.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Пунктом 1.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова визначено, що замовником будівництва є фізична чи юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку (ділянки) та яка має намір здійснити будівництво або змінити об'єкт будівництва.

Пунктом 1.7 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова визначено, що до пайової участі у розвитку інфраструктури м.Харкова не залучаються замовники у разі здійснення реконструкції квартир у багатоквартирних житлових будинках чи одноквартирних житлових будинках ( прибудова, надбудова, об'єднання тощо), якщо після проведення будівельних робіт загальна площа квартири не перевищує 300 кв.м, фізичними особами (а.с.42).

Таким чином, як Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" так і Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Харкова зобов'язують замовника будівництва взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста за умови наявності у останнього наміру щодо забудови земельної ділянки.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що відповідачем при реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху №4-1-4-9 в літ."А-9" під квартиру по вул.Ростовській,5 у м. Харкові забудова земельної ділянки не здійснювалась, право власності або право користування на земельну ділянку, розташовану під 9-ти поверховим житловим будинком по вул. Ростовській,5 у м. Харкові, у відповідача взагалі відсутні, а тому дія Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Харкова на відповідача не розповсюджується, що свідчить про відсутність протиправної поведінки відповідача, як одного з елементів складу цивільного правопорушення.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивачем не доведено суду наявність в діях (бездіяльності) відповідача усіх елементів складу цивільного правопорушення необхідних для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди.

Таким чином, колегія суддів вважає обґрунтованою відмову місцевого господарського суду в позовних вимогах щодо стягнення з відповідача на користь позивача збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 15885,69 грн.

На підставі викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що доводи викладені в апеляційній скарзі, є необґрунтованими, і не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного рішення по даній справі, тому рішення господарського суду Харківської області від 14.04.2015 року у справі №922/854/15 слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст. ст. 99, 101, 102, п.1 ст.103, ст.105 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Харківської області від 14.04.2015 року у справі №922/854/15 залишити без змін.

Повний текст постанови складено 02.07.2015р.

Головуючий суддя Горбачова Л.П.

Суддя Потапенко В.І.

Суддя Тарасова І. В.