КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2015 р. Справа№ 925/1706/14

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Михальської Ю.Б.

суддів: Отрюха Б.В.

Тищенко А.І.

За участю представників:

від прокуратури: Винник О.О. - прокурор Київської прокуратури з нагляду за додержанням законів у природоохоронній сфері

від позивача: : не з'явився

від відповідача: Коваленко Д.К. - керівник

від третьої особи: не з'явився

розглянувши апеляційну скаргу Малого підприємства «Рапід»

на рішення Господарського суду Черкаської області від 26.12.2014

у справі № 925/1706/14 (суддя Грачов В.М.)

за позовом Звенигородського міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі Ватутінської міської ради

до Малого підприємства «Рапід»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивачів: Головне управління Держземагенства у Черкаській області

про стягнення 66 584, 22 грн.

ВСТАНОВИВ:

Звенигородський міжрайонний прокурор (далі, прокурор) в інтересах держави в особі Ватутінської міської ради (далі, позивач) звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом (із урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог; том 1, а.с. 29) до Малого підприємства «Рапід» (далі, відповідач) про стягнення 53 240 грн. 24 коп. збитків (упущеної вигоди), заподіяних позивачу, як власнику землі, у зв'язку з тимчасовим невикористанням земельної ділянки загальною площею 922,00 м. кв., розташованої в м. Ватутіне Черкаської області, пр. Дружби, 27-а за період з 19.06.2006 по 01.06.2014.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 10.12.2014 до участі у справі залучено Головне управління Держземагенства у Черкаській області в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача (далі, третя особа).

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 26.12.2014 у справі № 925/1706/14 позовні вимоги задоволено частково.

Присуджено до стягнення з Малого підприємства «Рапід» на користь Ватутінської міської ради Черкаської області із зарахуванням на розрахунковий рахунок 5019, банк отримувача: ГУДКСУ в Черкаській області, МФО 854018, код 04060832 - 24048, 36 грн. збитків.

В решті позову в частині стягнення 29191, 88 грн. збитків - відмовлено.

Присуджено до стягнення з Малого підприємства «Рапід» в доход державного бюджету України 1827, 00 грн. судових витрат.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Мале підприємство «Рапід» звернулося до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Черкаської області від 26.12.2014 у справі № 925/1706/14 скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обгрунтування апеляційної скарги відповідач зазначив, що прокурором та позивачем не доведено факту завдання збитків, вини відповідача та причинного зв'язку між протиправною поведінкою відповідача та збитками. Таким чином, під час вирішення даної справи, на думку відповідача, судом не було з'ясовано обставин, необхідних для застосування цивільно-правової відповідальності.

Крім того, апелянт наголосив на тому, що в матеріалах справи є докази вчинення відповідачем дій, направлених на виготовлення документації для передачі відповідачу у користування земельної ділянки. Однак, в зв'язку з ненаданням відповідачу документів, право користування земельною ділянкою, що знаходиться під нерухомим майном, оформлено не було.

Розпорядженням Секретаря судової палати Київського апеляційного господарського суду від 13.02.2015 апеляційну скаргу Малого підприємства «Рапід» було передано на розгляд колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Шаптала Є.Ю., судді: Гончаров С.А. та Самсін Р.І.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 14.02.2015 (головуючий суддя Шаптала Є.Ю., судді: Гончаров С.А. та Самсін Р.І.) апеляційну скаргу було прийнято до провадження та призначено до розгляду на 31.03.2015.

27.03.2015 представник позивача подав через відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу, у якому просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

У зв'язку із перебуванням головуючого судді Шаптали Є.Ю., у відпустці, розпорядженням керівника апарату Київського апеляційного господарського суду від 30.03.2015 № 09-52/360/15 призначено повторний автоматичний розподіл справи.

Відповідно до повторного автоматичного розподілу справ між суддями апеляційну скаргу Малого підприємства «Рапід» передано на розгляд колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Михальська Ю.Б., судді: Отрюх Б.В., Тищенко А.І.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 31.03.2015 апеляційну скаргу прийнято до провадження, розгляд справи призначено на 21.04.2015.

21.04.2015 представник відповідача подав через відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду клопотання про долучення до матеріалів справи копії рішення Ватутінської міської ради Черкаської області від 02.04.2015 № 74-14/VI, яке колегією суддів було оглянуто та долучено до матеріалів справи.

Представники позивача та третьої особи у судове засідання, призначене на 21.04.2015, не з'явилися, про причини неявки суд не повідомили, у зв'язку з чим ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 21.04.2015 розгляд справи було відкладено на 19.05.2015.

18.05.2015 представник відповідача подав через відділ документального забезпечення Київського апеляційного господарського суду додаткові обгрунтування до апеляційної скарги.

У судовому засіданні 19.05.2015 судом було оголошено перерву до 28.05.2015.

Представники позивача та третьої особи у судове засідання 28.05.2015 не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, що підтверджується наявними у матеріалах справи повідомленнями про вручення поштових відправлень та розпискою позивача, у зв'язку з чим колегія суддів вважає можливим здійснити перевірку рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи та без участі представників позивача та третьої особи.

Представник прокуратури у судових засіданнях просив залишити апеляційну скаргу відповідача без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник відповідача у судових засіданнях підтримував доводи, викладені ним у апеляційній скарзі, просив її задовольнити, у задоволенні позову відмовити повністю.

Розглянувши в судових засіданнях апеляційну скаргу, відзив на неї, дослідивши матеріали справи та зібрані у ній докази, заслухавши пояснення представників учасників судового процесу, судова колегія встановила наступне:

Рішенням виконавчого комітету Ватутінської міської ради від 18.02.1998 № 83 надано підприємцю Нетребенко Тетяні Григорівні земельну ділянку за адресою м. Ватутіне, вул. Дружби, 27а, загальною площею 0,0922 га із земель Ватутінської міської ради комерційного призначення (земель торгівлі) під торгівельні приміщенням в оренду терміном на п'ять років (том 1, а.с.70).

За замовленням підприємця Нетребенко Т.Г. Ватутінським госпрозрахунковим бюро при Ватутінському міському відділі земельних ресурсів було розроблено Проект відведення зазначеної земельної ділянки площею 0,0922 га, проект відведення перенесено в натуру 20.02.1998, земельна ділянка закріплена межовими знаками. Відповідно до кадастрового та ситуаційного планів вказана земельна ділянка відноситься до земель міської ради, має кадастровий номер :01:010:030 (том 1, а.с. 90, 91, 121-159).

Договір оренди земельної ділянки між Нетребенко Т.Г. та Ватутінською міською радою не укладався. Доказів протилежного матеріали справи не містять.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 07.04.2006 у справі № 02/790 (том 1, а.с. 59-60) повністю задоволено позов МПП «Рапід» до виконавчого комітету Ватутінської міської ради і підприємця Нетребенко Т.Г., визнано право власності за МПП «Рапід» на магазин-складське приміщення площею 89,3 кв. м., літ «А», яке знаходиться за адресою м. Ватутіне, вул. Дружби, 27а і раніше належало Нетребенко Т.Г. на підставі свідоцтва про право власності від 20.02.1998 (том 1, а.с.59-60).

17.02.2006 Черкаське обласне об'єднане бюро технічної інвентаризації виготовило Технічний паспорт на нежитлове приміщення по просп. Дружби, 27а, де власниками зазначені: Нетребенко Тетяна Григорівна (розмір частки 0%) та МП «Рапід» (розмір частки 100%) (том 1, а.с.52-53).

19.06.2006 Ватутінська міська рада, на підставі рішення виконкому від 26.05.2006 № 292, видала малому підприємство «Рапід» свідоцтво про право власності на нерухоме майно - нежитлову будівлю за адресою: м. Ватутіне, пр. Дружби, буд. 27а, - складське приміщення магазин, площею 89,3 кв.м. з підвалом (том 1, а.с. 51).

Відповідно до Інформаційної довідки з Реєстру прав власності на нерухоме майно МП «Рапід» є власником нежитлової будівлі в м. Ватутіне по проспекту Дружби, 27-а (том 1, а.с.19).

Рішенням Ватутінської міської ради від 26.02.2010 № 63-15/V, у зв'язку із переходом права власності на нежитлові будівлі з Нетребенко Т.Г. відповідно до рішення суду від 07.04.2006 № 02/790, вилучено з користування фізичної особи - підприємця Нетребенко Т.Г. земельну ділянку площею 922 м. кв. по пр. Дружби, 27а та передано її до земель загального користування Ватутінської міської ради (том 1, а.с.120).

17.11.2010 виконавчий комітет Ватутінської міської ради за вих. № 1048 направив МПП «Рапід» лист, у якому вимагав оформити правовстановлюючі документи на земельну ділянку по просп. Дружби, 27-а, дозвіл на розроблення проекту якої був наданий рішенням сесії від 26.02.2010 № 63-16/V, та повідомив, що використання землі в Україні є платним, земельна ділянка використовується без справляння відповідного платежу на протязі тривалого часу, внаслідок чого бюджет втрачає кошти (том 1, а.с.14).

02.09.2011 директор МПП «Рапід» звернувся до Ватутінської міської ради із клопотанням про надання дозволу на виготовлення технічної документації, у якому просив скасувати рішення Ватутінської міської ради за № 63-16/V як таке, що не відповідає Земельному кодексу України та прийняти нове рішення «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою», та зобов'язати земельний відділ Ватутінської міської ради надати йому копію проекту відведення земельної ділянки із архівної справи по пр-ту Дружби, буд. 27-а, загальною площею 922 м. кв., щодо подальшого переоформлення оренди земельної ділянки на МПП «Рапід» (том 1, а.с.71).

20.10.2011 Ватутінська міська рада прийняла рішення № 11-8/VI «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою», яким, розглянувши клопотання директора МПП «Рапід» Коваленка Д.К., вирішила надати дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право короткострокової оренди земельної ділянки терміном на п'ять років МПП «Рапід» по просп. Дружби, 27-а орієнтовною площею 922 кв.м. для обслуговування складського приміщення магазину; директору МПП «Рапід» Коваленку Д.К. рекомендувала в місячний термін замовити виготовлення технічної документації із землеустрою, на протязі 30-ти днів з моменту прийняття рішення заключити з Ватутінською міською радою попередній договір оренди земельної ділянки; рішення № 63-16/V від 26.02.2010 «Про надання дозволу на виготовлення проекту відведення земельної ділянки» визнала таким, що втратило чинність (том 1, а.с.16).

07.11.2011 виконавчий комітет Ватутінської міської ради за вих. № 1058 направив МПП «Рапід» лист з доданим рішенням від 20.10.2011 №11-8/VI, та вказав, що на протязі 30-ти днів він зобов'язаний заключити з Ватутінською міською радою попередній договір оренди земельної ділянки (том 1, а.с.15).

Рішенням Ватутінської міської ради від 10.10.2013 № 44-26/VI затверджено Порядок визначення та відшкодування Ватутінській міській раді збитків, заподіяних внаслідок не оформлення або оформлення з порушенням встановлених термінів правовстановлюючих документів на землю та неодержання плати за оренду земельних ділянок комерційного призначення (том 1, а.с.77, 78-83).

Рішенням виконавчого комітету Ватутінської міської ради від 31.10.2013 року № 393 утворено комісію з визначення розміру та відшкодування Ватутінській міській раді збитків, заподіяних внаслідок не оформлення або оформлення з порушенням встановлених термінів правовстановлюючих документів на землю та неодержання плати за оренду земельних ділянок комерційного призначення (том 1, а.с. 75-76).

19.06.2014 відбулось засідання комісії по визначенню та відшкодуванню Ватутінській міській раді збитків, заподіяних внаслідок не оформлення або оформлення з порушенням встановлених термінів правовстановлюючих документів на землю та неодержання плати за оренду земельних ділянок комерційного призначення, за результатами якої складений Протокол № 4 (том 1, а.с. 21). У протоколі зазначено, що МПП «Рапід» не оформлює договір оренди та не сплачує за фактичне користування земельною ділянкою, на засідання керівник запрошувався повторно, однак не з'явився, тому, за його відсутності, комісія прийняла рішення, яким зобов'язала МПП «Рапід» відшкодувати збитки в сумі 66584,22 грн.

Також комісією, на підставі розрахунку від 18.06.2014 (том 1, а.с. 10), складено Акт № 8 про визначення та відшкодування збитків власнику землі від 19.06.2014, яким визначено неодержаний міською радою дохід в сумі 66584,22 грн. збитками, які нанесені МП «Рапід» (том 1, а.с.23).

Рішенням виконавчого комітету Ватутінської міської ради від 26.06.2014 № 233 затверджено Акти, подані Комісією, про визначення та відшкодування збитків Ватутінській міській раді, у тому числі Акт № 8 від 19.06.2014 (том 1, а.с.22).

30.10.2014 комісією по визначенню та відшкодуванню Ватутінській міській раді збитків, заподіяних внаслідок не оформлення або оформлення з порушенням встановлених термінів правовстановлюючих документів на землю та неодержання плати за оренду земельних ділянок, з урахуванням даних про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, складено Акт № 13 про визначення та відшкодування збитків власнику землі, яким, на підставі розрахунку від 24.10.2014, визначено неодержаний міською радою дохід в сумі 53 240,24 грн. збитками, які нанесені МП «Рапід» (том 1, а.с. 31-32, 33, 74).

Рішенням виконавчого комітету Ватутінської міської ради від 30.10.2014 № 388 затверджено Акти подані Комісією про визначення та відшкодування збитків Ватутінській міській раді, у тому числі Акт № 13 від 24.10.2014 про збитки, які нанесені за час фактичного використання МП «Рапід» земельної ділянки площею 922,0 кв.м. по просп. Дружби, 27-а в м. Ватутіне в сумі 53 240,24 грн. (том 1, а.с.30).

У добровільному порядку збитки у розмірі 53 240,24 грн. відповідачем відшкодовані не були, у зв'язку з чим прокурор і звернувся до суду.

Рішення суду першої інстанції про часткове задоволення позовних вимог мотивоване тим, що відповідач без оформлення правовстановлюючих документів зайняв та використовував земельну ділянку площею 922,00 м. кв., розташовану в м. Ватутіне Черкаської області, пр. Дружби, 27-а, що призвело до понесення позивачем збитків у зв'язку із неодержанням плати за оренду позивачем спірної земельної ділянки комерційного призначення.

Також, судом за заявою відповідача було застосовано до позовних вимог в частині стягнення збитків у сумі 29 191 грн. 88 коп. строк позовної давності та відмовлено у задоволенні позову в цій частині.

Дослідивши матеріали справи та доводи, викладені відповідачем у апеляційній скарзі, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду вважає її обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з огляду на наступне:

Підстави виникнення цивільних прав та обов'язків (господарських зобов'язань) визначені статтею 11 Цивільного кодексу України та статтею 174 Господарського кодексу України. Ними, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі, заподіяння шкоди суб'єкту господарювання.

Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди є одним із способів захисту цивільних прав (пункт 8 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України).

Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно з частиною 1 цієї статті особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому, відповідно до частини 2 цієї статті, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до статті 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються, зокрема, неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною.

Пунктом «д» частини 1 статті 156 Земельного кодексу України передбачено, що власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.

Відповідно до статті 157 Земельного кодексу України відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам здійснюють органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, які використовують земельні ділянки, а також органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, громадяни та юридичні особи, діяльність яких обмежує права власників і землекористувачів або погіршує якість земель, розташованих у зоні їх впливу, в тому числі внаслідок хімічного і радіоактивного забруднення території, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами і стічними водами.

Як уже зазначалося вище, МП «Рапід» набуло право власності на магазин-складське приміщення площею 89,3 кв. м., літ «А», яке знаходиться за адресою м. Ватутіне, вул. Дружби, 27а на підставі рішення Господарського суду Черкаської області від 07.04.2006 у справі № 02/790.

19.06.2006 Ватутінська міська рада видала Малому підприємству «Рапід» свідоцтво про право власності на нерухоме майно - нежитлову будівлю за адресою: м. Ватутіне, пр. Дружби, буд. 27а, - складське приміщення магазин, площею 89,3 кв.м. з підвалом (том 1, а.с. 51).

Суд в оскаржуваному рішенні посилається на частину 1 статті 377 та частини 1, 2 статті 120 Земельного кодексу України, відповідно до яких до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

Однак, колегія суддів зазначає, що до спірних правовідносин мають застосовуватись положення статей 377 та 120 Земельного кодексу України у редакції, чинній на момент виникнення у відповідача права власності на спірне нерухоме майно, а не у редакції, на яку посилається суд.

Так, згідно статті 377 Земельного кодексу України у редакції, чинній на момент виникнення у відповідача права власності на спірну нерухомість, якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, наданій у користування, то у разі їх відчуження до набувача переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною ділянки, яка необхідна для їх обслуговування.

Частиною 1 статті 120 Земельного кодексу України визначено, що при переході права власності на будівлю і споруду право власності на земельну ділянку або її частину може переходити на підставі цивільно-правових угод, а право користування - на підставі договору оренди.

Таким чином, відповідач, набувши згідно рішення Господарського суду Черкаської області від 07.04.2006 у справі № 02/790 право власності на магазин-складське приміщення площею 89,3 кв. м., літ «А», яке знаходиться за адресою м. Ватутіне, вул. Дружби, 27а, набув одночасно право отримати у користування земельну ділянку, на якій розміщене вказане нерухоме майно та частину ділянки, необхідну для його обслуговування.

Натомість, 20.10.2011 Ватутінська міська рада, розглянувши клопотання директора МПП «Рапід» Коваленка Д.К., прийняла рішення № 11-8/VI «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою», яким вирішила надати дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право короткострокової оренди земельної ділянки терміном на п'ять років МПП «Рапід» по просп. Дружби, 27-а орієнтовною площею 922 кв.м. для обслуговування складського приміщення магазину. Тобто, позивачем було надано дозвіл відповідачу на виготовлення технічної документації із землеустрою на площу земельної ділянки 922 кв.м., яка належала попередньому землекористувачу Нетребенко Т.Г.

Скаржник, обґрунтовуючи апеляційну скаргу, зазначає, що земельна ділянка площею 922 кв.м. у 10 разів більше від площі, яку фактично займає нежитлове приміщення відповідача та не була йому потрібна у наданому розмірі.

Натомість, прокурор та позивач пояснили суду, що відповідач 02.09.2011 сам звернувся до позивача із клопотанням про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо земельної ділянки площею 922 кв.м., а тому повинен відшкодувати позивачу, як власнику землі, збитки (упущену вигоду), заподіяні йому у зв'язку з тимчасовим невикористанням земельної ділянки загальною площею 922,00 м. кв. за період з 19.06.2006 по 01.06.2014.

Відповідно до пункту 3.8. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.05.2011 № 6 «Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають із земельних відносин» вирішуючи спори за позовами органів державної влади або місцевого самоврядування про стягнення з особи, яка набула у власність житловий будинок, будівлю або споруду і не переоформила право користування земельною ділянкою, збитків у вигляді упущеної вигоди (зокрема у розмірі неодержаної плати за оренду земельної ділянки), господарські суди повинні брати до уваги положення статті 22 Цивільного кодексу України та частини 2 статті 224 Господарського кодексу України.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки. Тобто, протиправна дія є причиною, а шкода - наслідком протиправної дії. Відсутність будь-якої з зазначених ознак виключає настання цивільно-правової відповідальності відповідача у вигляді покладення на нього обов'язку з відшкодування збитків.

Наведеної правової позиції дотримується Верховний Суд України при здійсненні касаційного перегляду судових рішень у справах про відшкодування збитків (постанова Верховного Суду України у справі № 42/266-6/492 від 30.05.2006).

Суд зазначає, що чинним законодавством України обов'язок доведення факту наявності порушення відповідача покладено на позивача, наявність та розмір понесених збитків, а також причинно-наслідковий зв'язок між правопорушенням і збитками.

При цьому, встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків.

Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність завдавача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки.

Протиправною вважається така поведінка особи, яка порушує приписи закону чи іншого нормативного акта, або виявилася у невиконанні чи неналежному виконанні договірного зобов'язання.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів не вбачає у діях відповідача будь-яких ознак протиправної поведінки, оскільки ним не вчинялось жодних дій, направлених на порушення прав позивача на отримання орендної плати за спірну земельну ділянку загальною площею 922,00 м.кв., оскільки, як зазначалося вище, статті 377 та 120 Земельного кодексу України у редакції, чинній на момент виникнення у відповідача права власності на спірне нерухоме майно, передбачали перехід до особи, яка набула право власності на будівлю, права користування тією частиною земельної ділянки, на якій вона розміщена, та частиною ділянки, яка необхідна для її обслуговування.

Належних та допустимих доказів звернення відповідача до позивача із проханням надати йому усю спірну земельну ділянку загальною площею 922,00 м. кв. матеріали справи не містять.

Посилання прокурора та позивача на клопотання відповідача про надання дозволу на виготовлення технічної документації від 02.09.2011 (том 1, а.с. 71) не приймаються судом до уваги, оскільки із прохальної частини вказаного клопотання вбачається, що відповідач просив лише зобов'язати Земельний відділ Ватутінської міської ради надати йому копію проекту відведення земельної ділянки із архівної справи про пр.-ту Дружби, 27а загальною площею 922,00 м. кв. щодо подальшого переоформлення земельної ділянки на МП «Рапід», а не саму земельну ділянку загальною площею 922,00 м. кв.

Також, відповідно до пункту 3.8. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.05.2011 № 6 «Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають із земельних відносин» при розгляді справ за позовами органів державної влади або місцевого самоврядування про стягнення з особи, яка набула у власність житловий будинок, будівлю або споруду і не переоформила право користування земельною ділянкою, збитків у вигляді упущеної вигоди (зокрема у розмірі неодержаної плати за оренду земельної ділянки) господарські суди мають докладно з'ясовувати причини неоформлення чи несвоєчасного оформлення відповідного землекористування та обставини, пов'язані із вжиттям господарюючими суб'єктами усіх залежних від них заходів щодо одержання документів, які посвідчують право землекористування.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачем вчинялись дії для оформлення права користування земельною ділянкою у необхідному йому розмірі, про що свідчать звернення відповідача із заявами до Ватутінського відділу земельних ресурсів, міського голови Ватутінської міської ради (том 1, а.с. 106, 103), зокрема, про надання довідки із Держкомзему про правовий статус спірної земельної ділянки.

З огляду на зазначене, враховуючи відсутність у діях відповідача ознак протиправності, колегія суддів також приходить до висновку про відсутність у діях відповідача вини як елементу складу цивільного правопорушення та безпосереднього причинного зв'язку між протиправною поведінкою правопорушника і збитками потерпілої сторони.

Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 № 284 (далі, Порядок) власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні вилученням (викупом) та тимчасовим зайняттям земельних ділянок, встановленням обмежень щодо їх використання, погіршенням якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей земельних ділянок або приведенням їх у непридатний для використання стан та неодержанням доходів у зв'язку з тимчасовим невикористанням земельних ділянок.

Пунктом 3 Порядку встановлено, що відшкодуванню підлягають збитки власників землі і землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані. При цьому зазначено, що неодержаний дохід - це дохід, який міг би одержати власник землі, землекористувач, у тому числі орендар, із земельної ділянки і який він не одержав внаслідок її тимчасового зайняття.

Отже, положення Порядку щодо визначення розміру збитків застосовуються лише у разі заподіяння збитків у виді неодержання доходів, пов'язаних з неможливістю використання земельних ділянок, при цьому розмір таких збитків повинен бути обгрунтованим.

Отже, окрім наявності всіх необхідних елементів для застосування такої цивільно-правової (господарсько-правової) відповідальності, як стягнення шкоди (збитків), необхідно встановити факт можливості реально отримати позивачем дохід.

При цьому, відповідно до частини 4 статті 623 Цивільного кодексу України при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Так, позивачем не надано суду доказів на підтвердження факту здійснення ним будь-яких заходів, направлених на одержання доходів у вигляді орендної плати, а також вжиття заходів, спрямованих на уникнення збитків.

Також, у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що відповідачем дійсно використовувалась спірна земельна ділянка площею 922,00 м. кв. у вказаному прокурором періоді, а повноваження позивача щодо розпорядження цією земельною ділянкою у зв'язку з цим були обмежені.

Крім того, слід зазначити, що рішенням Ватутінської міської ради від 02.04.2015 № 72-14/VI «Про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки МП «Рапід»» рішення Ватутінської міської ради від 20.10.2011 № 11-8/VI, яким надано дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право короткострокової оренди земельної ділянки терміном на п'ять років МПП «Рапід» по просп. Дружби, 27-а орієнтовною площею 922 кв.м. визнано таким, що втратило чинність та надано дозвіл відповідачу на виготовлення проекту землеустрою щодо земельної ділянки по просп. Дружби, 27-а площею 0,0160 га, як цього просив відповідач.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що позивач належними та допустимими доказами не довів, що йому в розумінні статті 22 Цивільного кодексу України з боку відповідача було завдано будь-якої матеріальної шкоди або він поніс збитки у формі упущеної вигоди. Відповідач не вчиняв неправомірних дій, які могли б мати своїм наслідком спричинення шкоди позивачеві, і, відповідно немає причинного зв'язку між протиправною дією і збитками, які поніс позивач. Крім того, ні прокурором, ні позивачем не надано суду доказів на підтвердження реальної можливості отримання доходів в заявленому розмірі, у випадку належного виконання відповідачем своїх зобов'язань.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку, що у діях відповідача відсутні усі елементи складу цивільного правопорушення, необхідні для застосування до нього відповідальності у вигляді стягнення збитків (упущеної вигоди), а тому позовні вимоги прокурора є необґрунтованими та задоволенню не підлягають, а рішення Господарського суду Черкаської області від 26.12.2014 підлягає скасуванню.

Відповідно до статей 33, 34 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу, а господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду вважає апеляційну скаргу Малого підприємства «Рапід» обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції у даній справі підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Керуючись статтями 99, 101, 103, 104, 105 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Малого підприємства «Рапід» на рішення Господарського суду Черкаської області від 26.12.2014 у справі № 925/1706/14 задовольнити.

Рішення Господарського суду Черкаської області від 26.12.2014 у справі № 925/1706/14 скасувати.

Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Матеріали справи № 925/1706/14 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку.

Головуючий суддя Ю.Б. Михальська

Судді Б.В. Отрюх

А.І. Тищенко