ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел. /0552/ 49-31-78
Веб сторінка : ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2015 р. Справа № 923/452/15

Господарський суд Херсонської області у складі судді Ярошенко В.П. при секретарі Бєловій О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом фермерського господарства "Рента" с. Малокаховка Каховського району Херсонської області

до: публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" м. Херсон

про визнання неправомірними рішення комісії та донарахування вартості необлікованої електроенергії

за участю представників сторін:

від позивача - голова Голець І.Г., уповноважена особа Присяжний В.А., довір. від 19.03.2015р.

від відповідача - уповноважена особа Литовський І.С. довір. № 07/0007-15 від 26.12.2014р.

Фермерське господарство "Рента" (позивач) звернулося з позовом до публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (відповідач) про визнання неправомірним рішення комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією (далі ПКЕЕ) підприємствами та організаціями ПАТ ЕК "Херсонобленерго" від 11.09.2014 р. (протокол № 187) щодо проведення розрахунку по акту № 130306 від 02.09.2014 р. згідно Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення споживачами ПКЕЕ (далі - Методика); визнати неправомірним донарахування ПАТ ЕК "Херсонобленерго" вартості не облікованої електричної енергії по акту № 130306 від 02.09.2014 р. в сумі 35865 грн. 50 коп.

Позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі, обґрунтовуючи їх порушенням відповідачем ст. 218 Господарського кодексу України, ст.ст. 1, 12, 49, 54-57 Господарського процесуального кодексу України, Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, що затверджена Постановою НКРЕ від 04.05.2006року за № 562.

Відповідач згідно відзиву на позовну заяву позовні вимоги не визнає, мотивуючи відсутністю правових підстав для їх задоволення, позовну заяву вважає такою, що не відповідає фактичним обставинам справи з підстав порушення позивачем ПКЕЕ.

Справу розглянуто з перервою, яка оголошувалась в судовому засіданні 16.04.2015р. до 07.05.2015 р. та 07.05.2015 р. до 19.05.2015 р.

Після закінчення розгляду справи в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд, -

в с т а н о в и в:

18.05.2012 р. між ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" та фермерським господарством "Рента" було укладено договір № 4279 про постачання електроенергії (далі Договір), за умовами якого (п.1) постачальник постачає електричну енергію споживачу, а споживач оплачує постачальнику її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору та додатками до договору, що є його невід'ємними частинами.

Пунктом 2.1 договору сторони узгодили, що під час виконання умов договору, а також вирішення питань, що не обумовлені цим договором, сторони керуються чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).

Відповідно до п.п.15-16 п. 8.1 ПКЕЕ, постачальник електричної енергії має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів, складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

Так, 02.09.2014 р. працівниками ПАТ ЕК "Херсонобленерго" було проведено перевірку дотримання відповідачем ПКЕЕ, за результатами якої складено Акт про порушення ПКЕЕ № 130306, в якому зазначено наступне порушення ПКЕЕ: споживачем зірвано пломбу № 30942964 з дверцят РУ - 10 кВт, КТП-378, ТМ-63кВа, які закривають доступ до облікованих ланцюгів електричної енергії і шпилькам 0,4 кВт.

Акт складено і підписано 2 представниками енергопостачальної організації Полищук В.В., Курижко С.А., в присутності голови ФГ "Рента", який підписав акт без застережень.

З матеріалів справи вбачається, що пломба № 30942964 була встановлена 22.10.2012 р. та взята під відповідальність і на збереження споживачем ФГ "Рента", що підтверджується Актом про опломбування та збереження пломб № 134302 від 22.10.2012р. який підписаний головою ФГ "Рента" Голець І.Г.

Згідно вказаного акту про опломбування споживач прийняв на збереження вказані пломби, пломбувальний матеріал. Тобто, відповідальність за збереження та цілісність пломб та пломбу вального матеріалу несе саме споживач.

Відповідно до пункту 6.42 Правил на підставі акту порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менш ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомленим про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначення дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

В акті про порушення № 130306 від 02.09.2014 року зазначено про те, що комісія постачальника електричної енергії з розгляду акту про порушення відбудеться 11.09.2014 року за адресою м. Каховка, вул. К.Либкнехта, 104. Оскільки акт підписано відповідачем, він був завчасно повідомлений про дату засідання комісії.

Пунктом 6.40 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Позивач вважає зазначене рішення відповідача безпідставним, необґрунтованим, таким що не відповідає вимогам ПКЕЕ та підлягає скасуванню.

В якості обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 25.04.2014 р. представниками відповідача було здійснено несанкціонований доступ до опломбованого приміщення трансформаторної, в результаті чого були відкриті двері КТП 378, які закривають доступ до трансформатора 63 кВт, після несанкціонованого доступу, пломбу на вказані двері трансформаторної, представники відповідача так і не поставили. Крім того позивач зазначає, що під час складання Акту про порушення представниками відповідача не було виявлено фактів ані самовільного підключення, ані використання штучного нуля. Окрім цього пломби на приладах обліку були непошкодженими, а самі прилади обліку електричної енергії нарікань на свою роботу у представників відповідача не викликали.

Позивач зазначає, що пунктом 4.2.3 Договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів зазначених в додатку № 4 Договору та кількості годин їх використання (згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 р. № 562), у разі таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених методичними рекомендаціями НКРЕ.

Відповідно до п.2.1. Методики, методика застосовується на підставі акта про порушення складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника;

Таким чином, донарахування недоврахованої електричної енергії відповідачем, згідно з вищезазначеною Методикою, можливо лише у разі дій або бездіяльності споживача, що призвели до зміни показників обліку.

Суд вважає дану позицію хибною виходячи з наступного.

Відповідно до п.п. 4.2.4. Договору споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Відповідно до п. 1.2. Методики зазначено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Однак суд зазначає, позивачем не додано доказів, щодо письмового звернення до ПАТ "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" з приводу несанкціонованого доступу до КТП або звернення щодо виявлення фактів зриву чи пошкодження пломб. Крім того, жодних зауважень щодо несанкціонованого доступу працівників відповідача або будь-яких інших зауважень позивач не зазначив і під час складання Акту про порушення № 130306, хоча про таке право споживача було повідомлено, що підтверджується особистим підписом голови ФГ "Рента" Голець І.Г. без зауважень.

Відповідач зазначає, що 11 вересня 2014 р. на засіданні комісії по розгляду Актів про порушення ПКЕЕ на підставі Акту про порушення ПКЕЕ визначений об'єм неврахованої електричної енергії в кількості 26333 кВт/год. на загальну суму 35865,50 грн. В результаті чого споживачу виставлено відповідний рахунок № 4279 за серпень 2014 р. для оплати.

Також зазначає, що рішення комісії від 11.09.2014 р. та рахунок на оплату 35865,50грн. вартості недоврахованої електричної енергії були направлені позивачу 18.09.2015 р. на адресу ФГ "Рента" та вручені Голець І.Г., що також не заперечується позивачем.

Проте, позивач помилково робить в позовній заяві посилання на п.2.1.1 Методики та зауважує, що необхідною підставою для застосування Методики є не тільки відсутність (зрив) чи пошкодження пломб, а також і втручання споживача в засіб обліку, оскільки в даному підпункті мова йде про пломби державної повірки (держповірки). Згідно ж акту про порушення № 130306 від 02.09.2014 р. було виявлено зрив пломби постачальника електричної енергії. Даний вид порушення чітко визначений іншим пунктом Методики, зокрема 2.1.2. Враховуючи вищевказані положення Правил та Методики сам по собі факт пошкодження чи зриву пломб енергопостачальника, в тому числі, порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), незалежно від мети та можливості безоблікового споживання електроенергії, є достатньою правовою підставою для застосування оперативно-господарської санкції у вигляді донарахування вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до ст. 216 ГК України встановлено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором. Застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Відповідно до ст. 235 ГК України, за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Статтею 237 ГК України передбачено, що підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною.

Згідно п. 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб відповідно до акта пломбування покладається на власника (користувача) електроустановками або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Тобто, сам по собі факт пошкодження чи зриву пломб, в тому числі, порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), незалежно від мети та можливості безоблікового споживання електроенергії, є достатньою правовою підставою для застосування оперативно-господарської санкції у вигляді донарахування вартості необлікованої електричної енергії.

Вказану правовому позицію підтримує Вищий господарський суд України у постанові від 01 липня 2014 у справі №908/3679/13, від 18 листопада 2014 у справах № 904/7168/13 та № 922/1739/14.

Згідно роз'яснення Національної комісії регулювання електроенергетики України (у листі від 07.05.2007 № 2996/11/17-07) в разі незгоди споживача із зафіксованим в акті порушень фактом пошкодження пломб, енергопостачальна компанія має довести те, що пломби дійсно пошкоджені та те, що пошкодження пломб відбулося в результаті дій (бездіяльності) споживача. Те, що порушення пломб призвело до змін показів засобів обліку, доводити необов'язково.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією.

За змістом ст.614 Цивільного кодексу України, особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику", п. 3.3 ПКЕЕ та п. 2.1.2 Методики передбачена не лише відповідальність споживача не в разі втручання в роботу лічильника, також і за відсутності пломб. При цьому відсутність пломб є окремим порушенням ПКЕЕ, доводити факт втручання в роботу лічильника в такому випадку необов'язково.

Таким чином, за змістом вказаних правових норм підставою для донарахування споживачу суми електроенергії визначальним є сам факт порушення ПКЕЕ.

На підставі вищезазначеного, акт про порушення Правил №130306 від 02.09.2014року відповідає вимогам пункту 6.41 Правил, а засідання комісії, оформлене протоколом №187 від 11.09.2014року відповідає вимогам пункту 6.42 Правил, тому правові підстави задоволення позовних вимог про визнання неправомірним рішення комісії від 11.09.2014року, оформленого протоколом №187, відсутні.

Відповідно до частини 2 статті 16 ЦК України, частини 2 статті 20 ГК України визначено спосіб захисту цивільних прав та інтересів, шляхом: визнання наявності або відсутності прав; визнання повністю або частково недійсним актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб'єктів, що суперечать законодавству та порушують права і законні інтереси позивача; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом; відновлення становища, яке існувало до порушення прав та законних інтересів суб'єктів господарювання; припинення дій, що порушують право або створюють загрозу його порушення; присудження до виконання обов'язку в натурі; відшкодування збитків; застосування штрафних санкцій; застосування оперативно-господарських та адміністративно-господарських санкцій; установлення, зміна господарських правовідносин.

Такий предмет позову як визнання неправомірним нарахування ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" вартості необлікованої електричної енергії по акту № 130306 від 02.09.2014р. в сумі 35865грн. 50коп., який заявлено позивачем, не співвідноситься із встановленими законом способами захисту права.

Відповідно до Інформаційного листа Вищого Господарського Суду України №01-8/482 від 13.08.2008року, встановивши, що предмет позову не співвідноситься із встановленими законом способами захисту права, господарський суд повинен відмовити в позові. Зазначене відповідає і правовій позиції Верховного Суду України, зокрема, постанова Верховного Суду України від 13.07.2004 N 10/732.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що обраний позивачем спосіб захисту про визнання неправомірним нарахування ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" вартості необлікованої електричної енергії по акту № 130306 від 02.09.2014р. в сумі 35865грн. 50коп., не відповідає способам захисту, встановленим статтею 16 ЦК України, статтею 20 ГК України, тому позовні вимоги в цій частині також задоволенню не підлягають.

Відповідно до положень ст.ст. 33, 34 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Позивачем на підставі ст. 33 ГПК України документально не було доведено ті обставини, на які він посилався в позовній заяві як на підставу своїх позовних вимог.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Відповідно до ст.49 ГПК України судові витрати по справі при відмові в позові покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд

в и р і ш и в:

1. В задоволенні позовних вимог відмовити.

Повне рішення складено 25.05.2015р.

Суддя В.П.Ярошенко