ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

30.04.15р. Справа № 904/1258/15
За позовом Публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Криворізької міської ради Дніпропетровської області, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Управління земельних ресурсів виконкому Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про викладення розділів 7 та 45 Договору оренди земельної ділянки в запропонованій редакції

Суддя ЗАГИНАЙКО Т.В.

Представники:

від позивача: Майтак І.В. - представник, дов. від 31.10.2014р. №53-02/2;

від відповідача: Іванова Н.А.- представник, дов. від 30.12.2014р. №7/29-1120;

Ягодка Н.Г. - представник, дов. від 30.12.2014р. №7/29-1124 (був присутній у судовому засіданні 15.05.2015р.)

від третьої особи: не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

СУТЬ СПОРУ:

Згідно із статтею 77 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні було оголошено перерву до 30.04.2015р.

Позивач просить викласти розділи 7 та 45 Договору оренди земельної ділянки для розміщення та обслуговування бази матеріально - технічного постачання, яка знаходиться у Жовтневому районі м. Кривого Рогу у наступній редакції:

"розділ 7. Річна орендна плата починаючи з 1 січня 2015р. вноситься "Орендарем" виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності орендаря у розмірі земельного податку, що встановлюється Податковим кодексом України з урахуванням рішення міської ради від 25.06.2014 №2778 "Про внесення змін до рішення міської ради від 26.06.2013 №2088 "Про ставки податку за земельні ділянки на території м. Кривого Рогу" та затвердження додатка до нього в новій редакції";

"розділ 45. Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та державної реєстрації права оренди, яке поширюється на зазначену земельну ділянку.

Договір укладено у трьох примірникам, що мають однакову юридичну силу, один з яких знаходиться у "Орендодавця" Криворізької міської ради

другий у "Орендаря" Публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат"

третій - у Відділі державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області

Невід'ємними частинами договору є:

- рішення міської ради від 29.10.2014 №3070;

- креслення перенесення меж земельної ділянки в натурі;

- кадастровий план;

- акт встановлення та узгодження зовнішніх меж земельної ділянки в натурі (на місцевості);

- акт приймання передачі земельної ділянки".

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що: - при укладенні договору оренди земельної ділянки між позивачем та відповідачем виникли розбіжності стосовно умов розділів 7 і 45 договору, а також розрахунку розміру орендної плати за землю; - з огляду на ненаправлення відповідачем неврегульованих розбіжностей до суду пропозиції позивача вважаються прийнятими відповідачем; - у зв'язку з відсутністю підписаної сторонами узгодженої редакції умов пунктів 7 і 45 договору оренди земельної ділянки, а також розрахунку розміру орендної плати за землю, факт укладення спірного договору потребує встановлення у судовому порядку.

Відповідач у запереченнях (вх.№22777/15 від 15.04.2015р.) на позовну заяву просить відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що не бачить підстав звернення позивача до господарського суду, оскільки не заперечує наявність земельних відносин, проте наполягає на тому, що вони повинні відповідати вимогам законодавства України.

Позивач у поясненнях (вх. №24336/15 від 21.04.2015р.) до заперечень відповідача зазначає, що заперечення відповідача є необґрунтованими з огляду на наступне: - неподання відповідачем до суду розбіжностей, що залишилися неврегульованими, призводить до автоматичного прийняття спірних умов договору в редакції позивача; - рішеннями відповідача не затверджувався трикратний розмір ставок податку на землю, що було передбачено Податковим кодексом України (в редакції, що діяла до 01.01.2015р.).

Третя особа у відзиві (вх. №24610/15 від 22.04.2015р.) на позовну заяву просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі та зобов'язати позивача укласти з міською радою договір оренди земельної ділянки площею 8,6373 га у редакції відповідача, посилаючись на те, що: - у 2014 та 2015 роках рішення міської ради від 26.06.2013р. №2088 „Про ставки податку на земельні ділянки на території міста Кривого Рогу" із внесеними до нього змінами рішенням міської ради від 25.06.2014р. №2778 застосовується правомірно без порушення норм чинного законодавства; - при здійсненні розрахунків розміру орендної плати із застосуванням трикратного розміру земельного податку, розмірів коефіцієнтів диференціації ставки земельного податку на період 2014-2015 роки є правомірним.

Оригінали документів, оглянуті у судових засіданнях, відповідають копіям, залученим до матеріалів справи.

Клопотання про технічну фіксацію судового процесу за допомогою технічних засобів представниками сторін та третьої особи заявлено не було.

У судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до рішення Криворізької міської ради від 29.10.2014р. №3070 „Про припинення права постійного користування землею, затвердження технічної документації із землеустрою, реєстрацію права комунальної власності на земельні ділянки та надання їх у оренду публічному акціонерному товариству „Криворізький залізорудний комбінат" вирішено надати позивачу - Публічному акціонерному товариству „Криворізький залізорудний комбінат" із земель комунальної власності в оренду терміном на 5 років земельні ділянки, зазначені у додатку, без зміни цільового призначення, згідно з доданою схемою (пункт 3), визначено розмір орендної плати за користування земельними ділянками відповідно до Податкового кодексу України (пункт 4) та зобов'язано Публічне акціонерне товариство „Криворізький залізорудний комбінат" укласти з міською радою договори оренди земельних ділянок (пункт 6.3.2).

Як вбачається відповідач - Криворізька міська рада Дніпропетровської області звернувся до позивача - Публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", з проектом Договору оренди земельної ділянки (надалі - проект Договору), відповідно до пунктів 1, 2 якого орендодавець на підставі рішення міської ради від 29.10.2014р. №3070 надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення для розміщення та обслуговування бази матеріально-технічного постачання, яка знаходиться у Жовтневому районі м. Кривого Рогу; в оренду передається земельна ділянка площею 8,6373 га.

Відповідно до пункту 7 проекту Договору: „Річна орендна плата вноситься „Орендарем" виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності орендаря у трикратному розмірі земельного податку, що встановлюється Податковим кодексом України з урахуванням рішення міської ради від 26.06.2013 №2088 „Про ставки податку за земельні ділянки на території м. Кривого Рогу.

Орендна плата починаючи з 1 січня 2015 року вноситься „Орендарем" виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності „Орендаря" у трикратному розмірі земельного податку, що встановлюється Податковим кодексом України з урахуванням рішення міської ради від 25.06.2014 №2778 „Про внесення змін до рішення міської ради від 26.06.2013 №2088 „Про ставки податку за земельні ділянки на території м. Кривого Рогу" та затвердження додатка до нього в новій редакції".

Згідно з пунктом 45 проекту Договору: „Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та державної реєстрації права оренди, яке поширюється на зазначену земельну ділянку.

Договір укладено у трьох примірниках, що мають однакову юридичну силу, один з яких знаходиться у "Орендодавця" Криворізької міської ради, другий - у "Орендаря" Публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", третій - у Відділі державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області.

Невід'ємними частинами договору є:

- рішення міської ради від 29.10.2014р. №3070;

- креслення перенесення меж земельної ділянки в натуру;

- кадастровий план;

- акт встановлення та узгодження зовнішніх меж земельної ділянки в натурі (на місцевості);

- акт приймання передачі земельної ділянки."

19.12.2014р. позивач звернувся до відповідача з листом (вих. №53-02/3885 від 18.12.2014р.) з доданим до нього проектом Договору з протоколом розбіжностей, у якому зазначив, що має заперечення до розміру орендної плати, встановленого проектом Договору, а також вважає за необхідне доповнити договір умовою про те, що розрахунок орендної плати є невід'ємною частиною договору.

У Протоколі розбіжностей, спрямованому позивачем відповідачу 19.12.2014р., було запропоновано викласти пункти 7, 45 проекту Договору в наступній редакції:

"7. Річна орендна плата починаючи з 1 січня 2015р. вноситься "Орендарем" виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності орендаря у розмірі земельного податку, що встановлюється Податковим кодексом України з урахуванням рішення міської ради від 25.06.2014 №2778 "Про внесення змін до рішення міської ради від 26.06.2013 №2088 "Про ставки податку за земельні ділянки на території м. Кривого Рогу" та затвердження додатка до нього в новій редакції";

"45. Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та державної реєстрації права оренди, яке поширюється на зазначену земельну ділянку. Договір укладено у трьох примірникам, що мають однакову юридичну силу, один з яких знаходиться у "Орендодавця" Криворізької міської ради

другий - у "Орендаря" Публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат"

третій - у Відділі державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області

Невід'ємними частинами договору є:

- розрахунок розміру орендної плати;

- рішення міської ради від 29.10.2014р. №3070;

- креслення перенесення меж земельної ділянки в натурі;

- кадастровий план;

- акт встановлення та узгодження зовнішніх меж земельної ділянки в натурі (на місцевості);

- акт приймання передачі земельної ділянки".

Відповідач відповідно до листа (вих. №4161 від 26.12.2014р.) направив на адресу позивача протокол узгодження розбіжностей до Договору оренди земельної ділянки для розміщення та обслуговування бази матеріально-технічного постачання в Жовтневому районі площею 8,6373 га (надалі - Протокол узгодження розбіжностей) разом з Договором оренди.

Згідно Протоколу узгодження розбіжностей відповідач узгодив редакцію орендодавця - Криворізької міської ради Дніпропетровської області, відповідно до якої пункт 7 договору викладено у наступній редакції: „Річна орендна плата вноситься „Орендарем" виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності орендаря у трикратному розмірі земельного податку, що встановлюється Податковим кодексом України з урахуванням рішення міської ради від 26.06.2013 №2088 „Про ставки податку за земельні ділянки на території м. Кривого Рогу.

Орендна плата починаючи з 1 січня 2015 року вноситься „Орендарем" виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності „Орендаря" у трикратному розмірі земельного податку, що встановлюється Податковим кодексом України з урахуванням рішення міської ради від 25.06.2014 №2778 „Про внесення змін до рішення міської ради від 26.06.2013 №2088 „Про ставки податку за земельні ділянки на території м. Кривого Рогу" та затвердження додатка до нього в новій редакції".

Пунктом 45 Договору в редакції Протоколу узгодження розбіжностей передбачено, що: „Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та державної реєстрації права оренди, яке поширюється на зазначену земельну ділянки.

Договір укладено у трьох примірникам, що мають однакову юридичну силу, один з яких знаходиться у "Орендодавця" Криворізької міської ради, другий - у "Орендаря" Публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", третій - у Відділі державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області.

Невід'ємними частинами договору є:

- рішення міської ради від 29.10.2014р. №3070;

- креслення перенесення меж земельної ділянки в натуру;

- кадастровий план;

- акт встановлення та узгодження зовнішніх меж земельної ділянки в натурі (на місцевості);

- акт приймання передачі земельної ділянки.".

Позивач у листі (вих. №53-02/57 від 09.01.2015р.) до відповідача зазначає, що оскільки відповідачем у двадцятиденний строк з моменту отримання протоколів розбіжностей (19.12.2014р.) до договорів оренди земельних ділянок не передано до суду розбіжності, що залишилися неврегульованими, пропозиції позивача, що зазначені в протоколі розбіжностей, вважаються прийнятими відповідачем.

Відповідно до листа від 21.01.2015р. (вих. №7/18-51) відповідач повідомив позивача, що не має можливості узгодити надані позивачем пропозиції.

Відсутність згоди відповідача укласти договір оренди земельної ділянки площею 8,6373 га в редакції позивача і є причиною виникнення спору.

Враховуючи викладене суд доходить висновку про необґрунтованість вимог позивача, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1-3 статті 180 Господарського кодексу України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов'язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов'язкові умови договору відповідно до законодавства; господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов; істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода; при укладенні господарського договору сторони зобов'язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Згідно зі статтею 181 Господарського кодексу України господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів. Проект договору може бути запропонований будь-якою з сторін. У разі якщо проект договору викладено як єдиний документ, він надається другій стороні у двох примірниках. Сторона, яка одержала проект договору, у разі згоди з його умовами оформляє договір відповідно до вимог частини першої цієї статті і повертає один примірник договору другій стороні або надсилає відповідь на лист, факсограму тощо у двадцятиденний строк після одержання договору. За наявності заперечень щодо окремих умов договору сторона, яка одержала проект договору, складає протокол розбіжностей, про що робиться застереження у договорі, та у двадцятиденний строк надсилає другій стороні два примірники протоколу розбіжностей разом з підписаним договором. Сторона, яка одержала протокол розбіжностей до договору, зобов'язана протягом двадцяти днів розглянути його, в цей же строк вжити заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та включити до договору всі прийняті пропозиції, а ті розбіжності, що залишились неврегульованими, передати в цей же строк до суду, якщо на це є згода другої сторони. У разі досягнення сторонами згоди щодо всіх або окремих умов, зазначених у протоколі розбіжностей, така згода повинна бути підтверджена у письмовій формі (протоколом узгодження розбіжностей, листами, телеграмами, телетайпограмами тощо). Якщо сторона, яка одержала протокол розбіжностей щодо умов договору, заснованого на державному замовленні або такого, укладення якого є обов'язковим для сторін на підставі закону, або сторона - виконавець за договором, що в установленому порядку визнаний монополістом на певному ринку товарів (робіт, послуг), яка одержала протокол розбіжностей, не передасть у зазначений двадцятиденний строк до суду розбіжності, що залишилися неврегульованими, то пропозиції другої сторони вважаються прийнятими.

Водночас слід врахувати, що земельні відносини регулюються Конституцією України, Земельним кодексом України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Відповідно до статей 13, 19 Конституції України від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтями 142-145 Конституції України до матеріальної основи органів місцевого самоврядування, крім інших об'єктів, належить земля, управління якою здійснюють територіальні громади через органи самоврядування в межах їх повноважень шляхом прийняття рішення. Права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку. Органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов'язковими до виконання на відповідній території.

Відповідно до пункту 34 частини 1 статті 26 Закону України „Про місцеве самоврядування" до виключної компетенції сільської, селищної, міської ради віднесено вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Стаття 12 Земельного кодексу України визначає повноваження сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин, до яких, зокрема, належить розпорядження землями територіальних громад; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Статтею 116 Земельного кодексу України передбачено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Відповідно до статті 124 Земельного кодексу України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

За статтею 1 Закону України "Про оренду землі", оренда землі це - засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Порядок укладення договору оренди земельної ділянки визначено статтею 16 зазначеного Закону, а частиною 2 статті 14 Закону передбачено затвердження Кабінетом Міністрів України типової форми договору оренди землі.

Частиною 3 статті 184 Господарського кодексу України встановлено, що укладення господарських договорів на основі примірних і типових договорів повинно здійснюватися з додержанням умов, передбачених статтею 179 цього Кодексу, не інакше як шляхом викладення договору у вигляді єдиного документа, оформленого згідно з вимогами статті 181 цього Кодексу та відповідно до правил, встановлених нормативно-правовими актами щодо застосування примірного або типового договору.

З огляду на наведене, укладення договору оренди землі повинно здійснюватися сторонами на підставі закону та відповідного рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, відповідно до правил, встановлених нормативно-правовими актами щодо застосування примірного або типового договору.

Зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов'язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту (стаття 648 Цивільного кодексу України).

За приписами статті 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахування вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, інших вимог розумності та справедливості.

Отже, відповідач, посилаючись на приписи частини 7 статті 181 Господарського кодексу України, помилково застосував їх до умов договору, редакція якого визначається відповідно до статті 648 Цивільного кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Вищого господарського суду України від 05.08.2014р. у справі №916/761/14.

Договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов'язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов'язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства (стаття 13 Закону України „Про оренду землі").

Як вбачається спірним є пункт 7 проекту Договору щодо розміру орендної плати.

Відповідно до частин першої - третьої статті 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.

За змістом статті 15 Закону України "Про оренду землі" істотною умовою договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Запропонований позивачем порядок формування розміру орендної плати, беручи за основу земельний податок, що встановлюється Податковим кодексом України, з урахуванням рішення міської ради від 26.06.2013 року № 2088 "Про ставки податку на земельні ділянки на території м. Кривого Рогу", не відповідає чинному законодавству з огляду на таке.

Відповідно до пункту 288.1 статті 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

За пунктами 288.2, 288.3 статті 288 цього Кодексу платником орендної плати є орендар земельної ділянки, об'єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду.

Згідно з пунктами 288.5.1, 288.5.2 статті 288 Податкового кодексу України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою 3 відсотків нормативної грошової оцінки, не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

Для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок (пункт 289.1. статті 289 Податкового кодексу України).

Частиною 5 статті 5 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності (абзац третій частини першої статі 13 Закону України "Про оцінку земель").

За змістом частини першої статті 15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до частини третьої статті 18 цього ж Закону нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Згідно з частинами першою - другою статті 20 Закону України "Про оцінку земель" за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

За нормативними приписами частин першої - третьої статті 23 Закону України "Про оцінку земель" технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, затверджується районними радами. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Згідно з пунктом 4 Положення про державне агентство земельних ресурсів України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 року № 445, витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок видає відповідно до покладених на нього завдань Держземагентство України.

Під час розгляду справи учасники судового процесу сторони підтвердили відсутність на 2015 рік нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки. Належних та допустимих доказів на підтвердження проведення такої нормативної грошової оцінки, відповідного затвердження технічної документації та наявності витягу відповідач та третя особа суду не надали.

За таких обставин на час розгляду справи правові підстави для законного визначення розміру орендної плати на земельну ділянку за договором відсутні, а запропонована позивачем редакція пункту 7 договору оренди землі до договору не відповідає чинному законодавству.

Частина 2 статті 19 Конституції України зобов'язує органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 68 Конституції України встановлено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України.

Що стосується викладення пункту 45 проекту Договору у редакції, що викладена позивачем у позовній заяві, то така редакція не оспорювалася відповідачем та була зазначена у проекті Договору, а в подальшому і у протоколі узгодження розбіжностей. Тому і не було порушення відповідачем прав позивача.

З урахуванням викладеного позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України судові витрати у справі слід віднести за рахунок позивача.

Керуючись статтями 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

В позові відмовити.

Судові витрати у справі віднести за рахунок позивача.

Рішення суду може бути оскаржене протягом десяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через господарський суд Дніпропетровської області.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

СУДДЯ Т.В. ЗАГИНАЙКО

Дата підписання рішення,

оформленого відповідно до статті 84 ГПК України,

"05" травня 2015р.