РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2015Справа №910/2294/15-г

Суддя Господарського суду міста Києва Підченко Ю.О.

За участю секретаря судового засідання Швеця С.С.

Розглянув у відкритому судовому засіданні господарського суду справу

за позовом Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва"

до відповідача Державного будівельного комбінату Управління справами Верховної Ради України

про усунення недоліків

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - заступник начальника відділу

від відповідача: ОСОБА_2 - заступник юридичного відділу

СУТЬ СПОРУ: Комунальне підприємство "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Державного будівельного комбінату Управління справами Верховної Ради України про зобов'язання останнього усунути недоліки з питань технічного стану мереж зовнішнього освітлення та архітектурно-декоративного підсвітлення по об'єкту "Реконструкція транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва" шляхом виконання робіт з відновлення зовнішнього освітлення та архітектурно-декоративного обладнання.

03.04.2015 судове засідання не відбулося, у зв'язку з перебуванням судді Підченка Ю.О. на лікарняному.

Позивач стверджує, що його права порушені, а тому наполягає на заявлених позовних вимогах.

Відповідач надав заперечення на позовну заяву в якому позовні вимоги не визнав та просив у задоволенні позову відмовити та заяву про застосування строку позовної давності.

З'ясувавши фактичні обставини справи, докази на їх підтвердження, виходячи з фактів, встановлених у процесі розгляду справи та правову норму, яка підлягає застосуванню, заслухавши пояснення позивача та заперечення відповідача, суд встановив:

Позов мотивовано тим, що 12.12.2011 між Комунальним підприємством "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва", далі Замовник, та Державним будівельним комбінатом Управління справами Верховної Ради України, далі Генпідрядник, укладений договір генпідряду № 12/12-2011, далі Договір, відповідно до предмету якого (п. 1.1 Договору) Замовник доручає, а Генпідрядник зобов'язується виконати на свій ризик власними і залученими силами, засобами і способами роботи з реконструкції транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва, а Замовник зобов'язується передати затверджену проектно-кошторисну документацію, прийняти закінчені роботи та оплатити їх.

Згідно з п. 2.1 Договору договірна ціна робіт є динамічною та узгоджена сторонами і складає 260 284 626,85 грн. з ПДВ.

Договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами і скріплення печатками сторін та діє до 31.12.2012, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами взятих на себе зобов'язань (п. 19.1 Договору).

Додатковою угодою № 4 від 09.02.2012 до Договору кінцевий строк закінчення робіт був продовжений до 27.05.2012. Додатковою угодою № 8 від 27.05.2012 до Договору строк виконання робіт з влаштування верхнього шару асфальто-бетонного покриття по бульвару Дружби народів; нанесення розміру проїзної частини по бульвару Дружби народів; відновлення; відновлення контактної мережі тролейбусу по бульвару Дружби народів; встановлення бар'єрної огорожі по бульвару Дружби народів та Наддніпрянському шосе продовжено до 31.12.2012.

Об'єкт "Реконструкція транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва" було здано в експлуатацію 31.05.2012, що підтверджується актом готовності об'єкта до експлуатації.

Позивач стверджує, що досі Комунальним підприємством "Київміськсвітло" не прийнято в постійну експлуатацію мережі зовнішнього освітлення та архітектурно-декоративного освітлення по об'єкту "Реконструкція транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва" у зв'язку з виявленими недоліками та зауваженнями. Поставлені Генпідрядником неякісні освітлювальні прибори та обладнання для декоративного освітлення при випробуванні вийшли з ладу та демонтовані відповідачем для ремонту, але досі останнім не усунені. Тому, позивач просить суд зобов'язати відповідача в межах гарантійного строку усунути недоліки з питань технічного стану мереж зовнішнього освітлення та архітектурно-декоративного підсвітлення по об'єкту "Реконструкція транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва" шляхом виконання робіт з відновлення зовнішнього освітлення та архітектурно-декоративного обладнання.

Надавши правову оцінку правовідносинам сторін, дослідивши правову норму, яка підлягає застосуванню у відносинах сторін, суд дійшов висновку, що доводи позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, виходячи із наступного:

Пунктом 12.3 Договору сторони погодили, що Генпідрядник відповідає за недоробки, що зумовлені його діяльністю та усуває їх за власний рахунок на протязі одного року з дати видачі сертифіката відповідності.

Відповідно до п. 12.2 Договору на недоробки/дефекти, виявлені протягом гарантійних строків експлуатації об'єкту, складається дефектний акт за підписом обох сторін. В акті приводиться перелік недоробок/дефектів і терміни їх усунення за рахунок Генпідрядника.

Особливості регулювання майнових відносин у сфері господарювання визначається господарським кодексом. Майнові зобов'язання, які виникають між учасниками господарських відносин регулюються ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених ГК України. Судом прийнято до уваги що учасниками судового процесу є суб'єкти господарювання в розумінні ст. 55 ГПК України.

Договір є обов'язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

Так, стаття 837 ЦК України передбачає, що за договором підряду одна сторона (Підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (Замовника), а Замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

За договором підряду на капітальне будівництво одна сторона (підрядник) зобов'язується своїми силами і засобами на замовлення другої сторони (замовника) побудувати і здати замовникові у встановлений строк визначений договором об'єкт відповідно до проектно-кошторисної документації або виконати зумовлені договором будівельні та інші роботи, а замовник зобов'язується передати підряднику затверджену проектно-кошторисну документацію, надати йому будівельний майданчик, прийняти закінчені будівництвом об'єкти і оплатити їх (ч. 1 ст. 318 ГК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 323 ГК України договори підряду (субпідряду) на капітальне будівництво укладаються і виконуються на загальних умовах укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Кабінетом Міністрів України, відповідно до закону.

Згідно з п. 106 постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 "Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві", далі Загальні умови, підрядник відповідає за недоліки (дефекти), виявлені в закінчених роботах (об'єкті будівництва) і змонтованих конструкціях протягом гарантійних строків, якщо він не доведе, що: недоліки були відомі або могли бути відомі замовнику на момент їх прийняття, але не зазначені в акті; недоліки виникли внаслідок: неналежної підготовки проектної документації, якщо відповідно до договору підряду обов'язок щодо забезпечення робіт (будівництва об'єкта) проектною документацією було покладено на замовника; природного зносу результату закінчених робіт (об'єкта будівництва), змонтованих конструкцій; неправильної експлуатації або неправильності інструкцій щодо експлуатації змонтованих конструкцій та/або об'єкта будівництва, розроблених самим замовником або залученими ним третіми особами; неналежного ремонту змонтованих конструкцій, об'єкта будівництва, проведеного самим замовником або залученими ним третіми особами; інших незалежних від підрядника обставин.

Пунктом 107 Загальних умов передбачено, що у разі виявлення замовником недоліків (дефектів) протягом гарантійних строків, він зобов'язаний у порядку, визначеному договором підряду, повідомити про це підрядника і запросити його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів).

Підрядник зобов'язаний усунути виявлені недоліки (дефекти) в порядку, визначеному актом про їх усунення (п. 108 Загальних умов).

Судом встановлено, що сторонами були підписані акти за формою КБ-2В та КБ-3 без зауважень, зокрема, акт готовності об'єкта до експлуатації від 31.05.2012, у висновку якого зазначено, що завершений будівельний об'єкт вважається готовим до експлуатації. 12.06.2012 на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві видано Сертифікат серії КВ № 6, яким засвідчено відповідність закінченого будівництвом об'єкта "Реконструкція транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва".

Київська міська рада на ХІ сесії VI скликання прийняла рішення від 28.02.2013 № 46/9102 "Про зарахування до комунальної власності територіальної громади міста Києва завершеного будівництвом об'єкта комунального призначення" ("Реконструкція транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва").

В актах про готовність закінченого будівництва об'єкту від 30.10.2012 зазначено, що пред'явлені мережі зовнішнього освітлення будуть прийняті в експлуатацію за рішенням Київради та наявності акта приймання в експлуатацію і Авізо "Замовника", а також за умови усунення зауважень: оформити вузол обліку електроенергії в шафі І-710 в "Київенерго", організувати виклик інспектора Київенерго для огляду та опломбування та отримати наряд на включення.

Доказом усунення зазначених в акті від 30.10.2012 зауважень є акти розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін.

Таким чином, Державним будівельним комбінатом Управління справами Верховної Ради України належним чином та у повному обсязі виконано свої зобов'язання за Договором. Неспроможність позивача передати в постійну експлуатацію мережі зовнішнього освітлення та архітектурно-декоративного підсвітлення по об'єкту, а також наведені Комунальним підприємством "Київміськсвітло" зауваження у акті від 20.11.2014 не спростовують виконання належним чином робіт відповідачем. Підставою виконання гарантійних зобов'язань є підписаний обома сторонами дефектний акт з визначенням переліку недоробок та терміну їх усунення, сторонами дефектний акт за підписом обох сторін з переліком недоробок/дефектів і термінів їх усунення за рахунок Генпідрядника не складався.

Відповідачем заявлено клопотання про застосування строку позовної давності згідно ст. 257 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня коли особа довідалася, або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення, як це зазначено у ч. 3 ст. 267 ЦК України.

Частиною 3 ст. 322 ГК України передбачено, що позовна давність для вимог, що випливають з неналежної якості робіт за договором підряду на капітальне будівництво, визначається з дня прийняття роботи замовником і становить:

- один рік - щодо недоліків некапітальних конструкцій, а у разі якщо недоліки не могли бути виявлені за звичайного способу прийняття роботи - два роки;

- три роки - щодо недоліків капітальних конструкцій, а у разі якщо недоліки не могли бути виявлені за звичайного способу прийняття роботи - десять років;

- тридцять років - щодо відшкодування збитків, завданих замовникові протиправними діями підрядника, які призвели до руйнувань чи аварій.

Відповідно до п. 2.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів" від 29.05.2013 № 10 частиною третьою статті 267 ЦК України передбачена можливість застосування позовної давності, у тому числі й спеціальної, лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення судом. Законом не встановлено вимог щодо форми заяви сторони про сплив позовної давності. Відтак її може бути викладено у відзиві на позов або у вигляді окремого клопотання, письмового чи усного.

У даному разі застосовується строк спеціальної позовної давності, який згідно з ч. 3 ст. 322 ГК України становить один рік. Будь-яке порушене право підлягає захисту, з урахуванням строку позовної давності про застосування якого клопочуть учасники судового процесу. Якщо буде встановлено, що право позивача порушено і строк позовної давності пропущено без поважних причин, суд приймає рішення, яким відмовляє в позові у зв'язку із закінченням строку позовної давності, а у випадку визнання причин пропуску цього строку поважними - порушене право має бути захищене.

Відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Частиною 5 даної статті передбачено, що якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Встановлення обставин, які свідчать про поважність причин пропуску строку позовної давності, здійснюється судом за загальними правилами доказування, визначеними процесуальним законом. Визначаючи поважною причину пропуску строку позовної давності, суд у своєму рішенні повинен послатися на відповідні докази. За законодавством поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторін, та пов'язані із дійсними істотним перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення стороною у справі процесуальних дій. До поважних причин також слід віднести причини, за якими кредитор проявляв належну дбайливість про захист свого порушеного права, але не міг своєчасно заявити позов з причин, які від нього не залежать та не знаходилися під його контролем.

Стаття 33 ГПК України зобов'язує сторін довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до вимог статті 34 ГПК України визначає, що господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Втім ніякі докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили і оцінюються судом в розумінні вимог статті 43 ГПК України за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Недоліки (дефекти) виявлені в закінчених роботах на об'єкті "Реконструкція транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва" і змонтованих конструкціях не підпадають під гарантійний випадок та відповідач не відповідає за них в межах гарантійного строку. Генпідрядник відповідає за недоробки, що зумовлені його діяльністю та усуває їх за власний рахунок на протязі одного року з дати видачі сертифіката відповідності, сертифікат відповідності серії КВ № 6 було видано 12.06.2012, таким чином в момент звернення до суду сплинув термін усунення відповідачем недоліків.

Оскільки об'єкт "Реконструкція транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва" було здано в експлуатацію 31.05.2012, недоліки в роботі зафіксовані в акті про готовність закінченого будівництва об'єкту від 30.10.2012, а позивач звернувся до суду з позовною заявою лише в лютому 2015 року, то позивачем пропущено строк позовної давності на звернення до суду з вимогою про усунення недоліків, поважні причини пропуску строку позовної давності відсутні та позивачем не доведено переривання перебігу позовної давності.

Таким чином, законодавець встановлює, що коли суд на підставі досліджених у судовому засіданні доказів установить, що право позивача про захист якого він просить відповідачем не порушено, приймається рішення про відмову у задоволенні позову саме з цих підстав, а не через пропуск строку позовної давності.

Якщо буде встановлено, що право позивача порушено і строк позовної давності пропущено без поважних причин, суд приймає рішення, яким відмовляє в позові у зв'язку із закінченням строку позовної давності, а у випадку визнання причин пропуску цього строку поважними - порушене право має бути захищене. Право позивача порушене, однак строк позовної давності пропущено без поважних причин, і судом не знайдені підстави для поновлення строку позовної давності.

За таких обставин у задоволенні позову Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва" до Державного будівельного комбінату Управління справами Верховної Ради України про зобов'язання останнього усунути недоліки з питань технічного стану мереж зовнішнього освітлення та архітектурно-декоративного підсвітлення по об'єкту "Реконструкція транспортної розв'язки на перетині бульвару Дружби Народів та Наддніпрянського шосе у Печерському районі м. Києва" шляхом виконання робіт з відновлення зовнішнього освітлення та архітектурно-декоративного обладнання, слід відмовити у зв'язку з пропуском строку позовної давності

Витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача - Комунальне підприємство "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва", згідно ст. 44, 49 ГПК України.

У судовому засіданні, яке відбулося 22.04.2015, згідно частини 2 статті 85 ГПК України було проголошено скорочений текст рішення, а саме його вступну та резолютивні частини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 257, 261, 267, 629, 837 ЦК України, ст. ст. 318, 322, 323 ГК України, ст. ст. 42, 43, 33, 34, 43, 44, 49, 82, 84, частиною другою та третьою ст. 85 ГПК України, суд ,-

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позову Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва" до Державного будівельного комбінату Управління справами Верховної Ради України відмовити.

2. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено - 27.04.2015 року

Суддя Ю.О.Підченко