РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2015 р. Справа № 2/1290

Рівненський апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючої судді Олексюк Г.Є.

суддів Гулова А.Г.

суддів Петухов М.Г.

при секретарі судового засідання Лукащик Г.В.

за участю представників:

прокурора - Грицака А.В.

позивача - не з'явився

відповідача 1- Дятел В.І., Вознюк І.О. ( представники, довіреності у справі)

відповідача 2 - не з'явився

третя особа 1- не з'явилась

третя особа 2- Білий В.Л. ( представник, довіреність у справі).

третя особа 3- не з'явилась

тетя особа 4 - не з'явилась

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Рівненського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу заступника прокурора Житомирської області на рішення господарського суду Житомирської області від 10.11.14 р. у справі № 2/1290

за позовом Прокурора Коростенського району в інтересах держави в особі Територіальної громади міста Коростеня в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Продоптторг" (м. Коростень)

Фізичної особи - підприємця Ольшевської Надії Іванівни

за участю третіх осіб , які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:

1. Управління з контролю за використанням та охороною земель у Житомирській області

2. Державної екологічної інспекції в Житомирській області

3. Житомирської обласної ради

4. Державної казначейської служби України

про відшкодування шкоди в сумі 2 126 658,11 грн.

Судом роз'яснено представникам сторін права та обов'язки, передбачені ст.ст.20, 22 ГПК України.

Клопотання про технічну фіксацію судового процесу не поступало, заяв про відвід суддів не надходило.

Розпорядженням керівника апарату від 09.02.2015 р. № 01-07/26 проведений повторний автоматичний розподіл справи № 2/1290 у зв"язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого судді Маціщук А.В.

Відповідно до довідки про автоматичний розподіл справ між суддями (повторний розподіл) справу № 2/1290 призначено судді - доповідачу : Олексюк Г.Є., судді - Гулова А.Г., Петухов М.Г.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Житомирської області від 10.11.2014р. у справі № 2/1290 (суддя Тимошенко О.М.) в позові прокурора Коростенського району в інтересах держави в особі Територіальної громади міста Коростеня в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Продоптторг", фізичної особи - підприємця Ольшевської Надії Іванівни, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача- Управління з контролю за використанням та охороною земель у Житомирській області, Державної екологічної інспекції в Житомирській області, Житомирської обласної ради, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди в сумі 2 126 658,11 грн., відмовлено.

Відмовляючи у позові, місцевий господарський суд керувався положеннями ст. 1166 Цивільного кодексу України, ч.1 ст. 157 Земельного кодексу України, п.7 ч.2,ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України, ч.4 ст.68, ч.1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", п "а" ч.1 ст.32 , ч.ч.4,7 ст.33 Закону України "Про відходи" та прийшов до висновку, що прокурором не доведений причинно - наслідковий зв"язок між діями відповідача 1 та шкодою, завданою позивачеві, що є обов"язковою умовою для стягнення шкоди.

Крім того, судом зазначено, що виконком Коростенської міської ради, який є самостійною юридичною особою, є неналежним позивачем у справі, отже позов про стягнення на користь виконкому є безпідставним і задоволенню не підлягає.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, заступник прокурора Житомирської області подав апеляційну скаргу, у якій вказує, що оскаржуване рішення не відповідає вимогам абз. 2 п. 1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012р. № 6 "Про судове рішення ".

Крім того, скаржник вказує, що Ольшевський О.П., будучи директором вказаного підприємства, займаючись розпиловкою деревини та подальшою її реалізацією, в період 2003-2007 років віддавав накази підпорядкованим йому працівникам підприємства висипати відходи від розпиловки деревини неподалік приміщення підприємства. Також зі згоди Ольшевського О.П. водії ЗАТ АТЗТ "Коростенський фарфор" на зазначену земельну ділянку вивантажували промислові відходи у вигляді фарфорових форм.

На думку апелянта, всупереч вимогам ст. ст. 33 ч. 7, ст. 42 п. б Закону України "Про відходи", без отримання дозволів спеціально-уповноважених органів у сфері охорони земельних ресурсів та навколишнього природного середовища, без погодження з органами місцевого самоврядування місця зберігання відходів, без врахування вимог земельного та природоохоронного законодавства, на земельній ділянці по вул. Шатрищанській, 59, що належить Територіальній громаді м. Коростеня, і на якій знаходиться виробниче приміщення ТОВ "Продоптторг", влаштовано несанкціоноване сміттєзвалище.

В подальшому було проведено обстеження земельної ділянки в м. Коростені по вул. Шатрищанській ,59 на предмет дотримання природоохоронного законодавства. Згідно акту було встановлено, що на зазначеній ділянці утворено несанкціоноване сміттєзвалище, зіпсоване та засмічене твердими побутовими відходами.

Скаржник просить відповідно до п.3.2, 5.1 Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забруденням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства № 171 від 27.10.1997р. стягнути шкоду в результаті засмічення земельної ділянки солідарно з ТОВ "Продоптторг" та ФОП Ольшевської Н.І. на користь Державного бюджету України в сумі 637997,43 грн., бюджету Житомирської обласної ради - 425331,62 грн. та бюджету Коростенської міської ради в сумі 1 063 329,06 грн., а всього 2 126 658,11 грн. з зарахуванням коштів на розподільчий рахунок Коростенської міської ради Житомирської області.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач 1 -ТзОВ « Продоптторг» вказує, що вимоги прокурора м. Коростеня в інтересах Територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради, про відшкодування шкоди, які викладені в позовній заяві є безпідставними і такими, що не ґрунтуються на чинному законодавстві, а рішення господарського суду Житомирської області від 10.11.2014 року є законним та обґрунтованим, відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Вказує, що кримінальне провадження відносно обвинуваченого Ольшевського О.П. закрито, про що винесена постанова 09.07.2014р., оскільки чинний закон скасовує кримінальну відповідальність за діяння, вчинене особою.

Відповідач 1 у відзиві наголошує, що ТОВ "Продоптторг" ніколи не було і не є на даний час орендарем земельної ділянки в м. Коростені по вул. Шартищанській , 59 . Вказана земельна ділянка знаходиться у користуванні Ольшевської Н.І., що підтверджується договором оренди від 22.06.2007 р. Натомість Ольшевський О.П. очолює ТОВ "Продопторг" в даний час, а під час керування ним вказаним підприємством було припинено діяльність про розпиловці деревини.

Зазначає, що не відповідають дійсності покликання позивача, що на земельній ділянці в м. Коростені по вул. Шатрищанській,59 було влаштовано несанкціоноване сміттєзвалище, оскільки у Ольшевської Н.І. в оренді знаходиться по вул. Шатрищанській,59 земельна ділянка площею лише 0,8299 га, а тому висновки, що забруднена територія в наслідок діяльності ТОВ "Продопторг" площею 1762 кв.м. суперечать всім розрахункам.

Відповідач 1 вказує, що Виконком Коростенської міської ради, який є самостійною юридичною особою, є неналежним позивачем у справі, а отже позов про стягнення на користь виконкому є безпідставним і задоволенню не підлягає, і суд першої інстанції дав належну оцінку цій обставині. Так, 22.06.2007 року, між Коростенською міською радою, яка представляла інтереси Територіальної громади м. Коростеня, та фізичною особою - приватним підприємцем Ольшевською Н.І., укладено договір оренди земельної ділянки для комерційного використання № 287, яка знаходиться по вул. Шатрищанській, 59 м. Коростеня, площею 0,8299 га, у тому числі 0,8299 га господарського двору з терміном дії 3 роки. Однак, при укладанні даного договору оренди земельної ділянки, відповідно до інформації Коростенського МБТІ, не було враховано рішення Коростенської міської ради від 06.11.2002 року, в зв'язку з невідповідністю місця розміщення та нумерації, з метою впорядкування нумерації, адреса розташування арочного складу в м. Коростені по вул. Шатрищанській, є будівля № 63, а не будівля 59.

Таким чином, договір оренди фактично був укладений Ольшевською Надією Іванівною на земельну ділянку по вул. Шатрищанській, 63 в м. Коростені .

Крім того, просить врахувати, що прокурором не доведено причинно - наслідковий зв"язок між діями ТОВ "Продопторг" та шкодою, завданою позивачеві, що є обов"язковою умовою для стягнення шкоди відповідно до статті 1166 ЦК України.

Відповідач 1 у відзиві просить апеляційну скаргу заступника прокурора Житомирської області залишити без задоволення, а рішення господарського суду Житомирської області від 10.11.2014 року без змін.

На виконання вимог ухвали Рівненського апеляційного господарського суду від 01.04.2015 р. представником державної екологічної інспекції у Житомирській області Чорним А.Д. надіслано письмове пояснення, з якого вбачається, що розрахунок шкоди проводився на підставі здійснення перевірки по порушеній кримінальній справі відносно ТОВ "Продоптторг" прокуратурою м. Коростень, до якої були залучені спеціалісти Державної екологічної інспекції у Житомирській області та Держземінспекції у Житомирській області ( а.с. 167, т.2).

Від Коростенського міжрайонного прокурора надійшло письмове пояснення, відповідно до якого вбачається, що 13.10.2008р. слідчим прокуратури м. Коростеня Волковим С.М., за участю головного спеціаліста державної екологічної інспекції у Житомирській області Свідцицького Е.І. у зв'язку з розслідуванням кримінальної справи № 105015/08 , проведено огляд предметів ( документів) , про що був складений протокол. На підставі протоколу був здійснений розрахунок шкоди , яка становила 2 126 658,11 грн.

Наголошує, що факт засмічення земель підтверджується протоколом огляду предметів ( документів) від 10.10.2008 р. , план- схемою до протоколу огляду місця події за адресою : м. Коростень , вул. Шатрищанська, 59, ілюстративною таблицею до протоколу огляду місця події від 13.10.2008 р.

Зібрані матеріали долучені до кримінального провадження № 0000057 від 21.01.2014 р. за ознаками злочину , передбаченого ч.3 ст. 365 КК України ( а.с.183-187, т.2).

Від позивача виконавчого комітету Коростенської міської ради, відповідача 2, третіх осіб 1,2,3 відзивів не надійшло, що відповідно до ч. 2 ст. 96 ГПК України не перешкоджає перегляду рішення місцевого господарського суду .

У судове засідання з'явився прокурор, який підтримав апеляційну скаргу та вказав, що внаслідок порушення ТОВ "Продопторг" та ПП Ольшевською Н.І. вимог природоохоронного законодавства, яке полягає у здійсненні господарської діяльності без отримання дозволів спеціально - уповноважених органів у сфері охорони земельних ресурсів та навколишнього середовища, без погодження з органами місцевого самоврядування місця зберігання відходів, без врахування вимог земельного та природоохоронного законодавства, яке виразилось у засміченні земель , заподіяно шкоду державі в сумі 2 126658,11 грн.

Вважає, що шкода має бути стягнута солідарно з ТОВ "Продопторг" та ПП Ольшевської Н.І. Просив задовольнити апеляційну скаргу у повному об'ємі.

Представник відповідача 1 Дятел В.І заперечив щодо вимог апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві та наголосив,що вимоги прокурора є безпідставними і такими, що не ґрунтуються на чинному законодавстві, а рішення господарського суду Житомирської області від 10.11.2014року є законним , обґрунтованим , відповідає нормам матеріального та процесуального права. Просив взяти до уваги подані письмові пояснення від 23.04.2015 р. та відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Представник відповідача 1 - Вознюк І.О. просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

В судовому засіданні представник Державної екологічної інспекції у Житомирській області Білий В.Л. подав письмові пояснення та додатково пояснив, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області Чорним А.Д. на вимогу прокуратури м. Коростеня проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної засміченням земельної ділянки, що розташована в м. Коростені по вул. Шатрищанській, 59.

Розрахунок проводився на підставі протоколу огляду, який був складений в межах кримінального провадження відносно ТОВ "Продопторг" прокуратурою м. Коростеня.

З огляду на положення ч.4 ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" вважає, що має місце заподіяння шкоди відповідачем навколишньому природному середовищу .

На запитання суду представник пояснив, що протокол огляду (документів), який був складений в межах кримінальної справи є актом обстеження, проте в результаті механічної помилки був зазначений в розрахунку шкоди, як акт обстеження.

У судове засідання позивач виконавчий комітет Коростенської міської ради не з'явився, проте надіслав клопотання, в якому просить розгляд справи проводити без його участі, апеляційну скаргу заступника прокурора Житомирської обалсті підтримує в повному обсязі ( а.с.164 ,т.2).

Від третьої особи -3 Житомирської обласної ради надійшло письмове клопотання , в якому заступник голови обласної ради просить розглядати справу за відсутності їх представника. Крім того вказує, що обласна рада підтримує апеляційну скаргу прокурора. ( а.с.39,169 т.2).

Відповідач 2, треті особи 1,2,4 в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлялись належним чином та заздалегідь, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 175,176,178,179 ,183 т.2).

Стаття 22 Господарського процесуального кодексу України зобов'язує сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами. Оскільки явка в судове засідання представників сторін - це право, а не обов'язок, справа може розглядатись без їх участі, якщо нез'явлення цих представників не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 77 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд відкладає в межах строків, встановлених статтею 69 цього Кодексу розгляд справи, коли за якихось обставин спір не може бути вирішено в даному засіданні.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Оскільки Відповідач 2, треті особи 1,2,4 належним чином повідомлялись про час та місце апеляційного перегляду справи, враховуючи обмеженість строків вирішення спору, явка сторін обов'язковою не визнавалась, судова колегія не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та визнала за можливе розглянути справу у відсутність представників, які не з'явились в судове засідання .

Відповідно до статті 101 Господарського процесуального кодексу України апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі. У процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу.

Заслухавши пояснення апелянта, представників відповідача 1, представника третьої особи 2- Державної екологічної інспекції у Житомирській області, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту з'ясування та доведеність всіх обставин, що мають значення для справи, дослідивши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права при винесенні оскарженого рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга заступника прокурора Житомирської області до задоволення не підлягає, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі договору оренди землі від 22.06.07р., за Актом прийому передачі земельної ділянки від 18.09.07р., Коростенська міська рада передала в оренду ПП Ольшевській Н.І. для комерційного використання земельну ділянку площею 0,8299 га, у тому числі 0,8299 га господарського двору з терміном дії договору на 3 роки, яка знаходиться по вул.Шатрищанській,59 у м.Коростені (а.с.11,15 т.1).

Однак, при укладанні даного договору оренди земельної ділянки, відповідно до інформації Коростенського МБТІ, не було враховано рішення Коростенської міської ради від 06.11.2002року. В зв'язку з невідповідністю місця розміщення та нумерації, з метою впорядкування нумерації, адреса розташування арочного складу в м. Коростені по вул. Шатрищанській, є будівля № 63, а не будівля 59.

Так, договір оренди фактично був укладений Ольшевською Надією Іванівною на земельну ділянку по вул. Шатрищанській, 63 в м. Коростені (а.с.16,17, т.1).

16.07.2001 року протоколом зборів засновників № 1 утворено ТОВ "Продоптторг", з юридичною адресою - м. Коростень, вул. Шатрищанська, 59. Згідно пункту 2.2 статуту підприємства, одним з предметів діяльності товариства являється оптова та роздрібна торгівля лісопродуктами (а.с.18, т.1).

01.08.2003року протоколом зборів засновників № 4, Ольшевського О.П. обрано директором товариства (а.с.25, т.1).

17.11.2005 року між засновниками підприємства та Ольшевським О.П. укладено Контракт, про призначення Ольшевського О.П. на посаду директора підприємства ТОВ "Продоптторг" (а.с.30, т.1).

В зв'язку із виходом Микула С.В. із складу засновників ТОВ "Продоптторг", протоколом зборів засновників № 5 від 01.11.2007 року було затверджений новий Статут підприємства, згідно якого в склад засновників підприємства увійшов Ольшевський О.П. Згідно пункту 2.2 статуту підприємства, одним з предметів діяльності товариства являється виробництво по переробці лісопродукції, окрім меблів. (а.с.54, т.1).

Згідно з п. 8.8 Статуту ТОВ "Продоптторг" та Контракту про призначення Ольшевського О.П. на посаду директора 17.11.2005 року, він як директор даного підприємства мав право здійснювати оперативне керування діяльністю підприємства, без довіреності діяти від імені підприємства, представляти його інтереси у стосунках з третіми особами, розпоряджатися майном підприємства, затверджувати штати працівників, видавати накази і розпорядження по оперативним питанням виконавчої діяльності, та інше.

17.05.2008 року працівниками управління з контролю за використанням та охороною земель у Житомирській області (Житомирська облдержземінспекція), за дорученням прокуратури міста Коростеня, було проведено обстеження земельної ділянки в м. Коростені по вул. Шатрищанській, 59 та згідно акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства від 17.05.2008 р. встановлено, що на зазначеній земельній ділянці утворено несанкціоноване сміттєзвалище, зіпсовано та засмічено твердими побутовими відходами земельну ділянку площею, відповідно 600 квадратних метрів, 783 квадратних метра та 379 квадратних метрів.

Крім того, 13 жовтня 2008 року ст. слідчий прокуратури м.Коростень мол. радник юстиції Волков С.М. в зв»язку з розслідуванням кримінальної справи № 105015/08 провів огляд земельної ділянки по вул.Шатрищанській ,59 в м.Коростень ,про що склав відповідний протоколу огляду предметів(документів) та фототаблицю до нього.(т.1,а.с. 34 ,35-38)

В подальшому, державною екологічною інспекцією відповідно до наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 04.04.2007р. №149 " Про внесення змін до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства", зареєстрованого в Міністерстві Юстиції України 25.04.2007 р. № 422/13689, був зроблений розрахунок розміру відшкодування шкоди зумовленої засміченням земельної ділянки , що розташована в м. Коростені по вул. Шатрищанська,59. Згідно зазначеного розрахунку розмір відшкодування шкоди складає 2 126 658,11 грн. ( а.с.33 т.1).

Аналізуючи встановлені обставини справи, Рівненський апеляційний господарський суд вважає за необхідне застосувати наступні положення чинного законодавства .

У відповідності до приписів статті 211 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства , зокрема за засмічення земель промисловими , побутовими та іншими відходами.

Наведена норма права кореспондується з статтями 68,69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", відповідно до яких порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища , підлягає компенсації в повному обсязі.

В силу вимог статті 43 Закону України "Про відходи" підприємства, установи, організації та громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про відходи, в порядку і розмірах, встановлених законодавством України.

При цьому, статтею 42 Закону України "Про відходи" встановлено, що особи, винні в порушенні законодавства про відходи, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільну чи кримінальну відповідальності, зокрема за самовільне розміщення чи видалення відходів.

Відповідно до статті 56 Закону України "Про охорону земель" юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно - правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Стаття 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (надалі - Методика №149), затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 27.10.1997р. №171, у редакції наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 04.04.2007р. №149 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05.05.1998р. за №285/2725) ця методика встановлює порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди суб'єктами господарювання та фізичними особами в процесі їх діяльності через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами і поширюється на всі землі України незалежно від форм їх власності.

Зокрема, Методика застосовується під час встановлення розмірів шкоди від забруднення (засмічення) земель будь-якого цільового призначення, що сталося внаслідок несанкціонованих (непередбачених проектами, дозволами) скидів (викидів) речовин, сполук і матеріалів, внаслідок порушення норм екологічної безпеки у разі зберігання, транспортування та проведення вантажно-розвантажувальних робіт, використання пестицидів і агрохімікатів, токсичних речовин, виробничих і побутових відходів; самовільного розміщення промислових, побутових та інших відходів.

Згідно з п. 3.2. Методики № 149 землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища.

Приписами п. 3.5. Методики №149 встановлено, що при виявленні засмічення визначаються на місці обсяги засмічення відходами та інші показники, які необхідні для визначення розмірів шкоди.

При цьому, об'єм відходів (м3), що спричинили засмічення, встановлюють за об'ємними характеристиками цього засмічення через добуток площі засмічення земельної ділянки та товщини шару цих відходів. Товщину шару відходів ділянки визначають вимірюванням (п.3.5.1 Методики № 149).

У п. 5.1. Методики № 149 визначено, що розміри шкоди обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт засмічення земель, протягом шести місяців з дня виявлення порушення.

Відповідно до п. 5.8.2. Методики № 149 довідку про віднесення земельної ділянки, що зазнала засмічення, до категорій за цільовим призначенням надають територіальні органи спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів. Довідку про віднесення земельної ділянки, що зазнала засмічення, до особливо цінних земель надають територіальні органи спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів.

Судова колегія зауважує, що як вбачається з матеріалів справи 17.05.2008 року працівниками управління з контролю за використанням та охороною земель у Житомирській області (Житомирська облдержземінспекція), за дорученням прокуратури міста Коростеня, було проведено обстеження земельної ділянки в м. Коростені по вул. Шатрищанській, 59 . За результатами вказаної перевірки, Житомирська облдержземінспекція склала 17.05.2008 р. Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства ( а.с.31, зворот, т.1).

Як вбачається з приписів ч.6 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду ( контролю) у сфері господарської діяльності" , у разі виявлення порушення вимог чинного законодавства , складається акт, який має містити такі відомості :

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Враховуючи зазначену норму Закону, колегія суддів відзначає, що Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства від 17.05.2008 р. таким вимогам не відповідає. Так, в наявному в матеріалах справи акті не встановлено, з посиланням на норму матеріального права, яку було порушено, зі змісту лише вбачається, що Держінспектором виявлено забрудення земельної ділянки промисловим відходами , тирсою .

Колегія суддів погоджується з доводами відповідача 1 , що ні Акт дотримання вимог природоохоронного законодавства від 17.05.2008р., ні розрахунок шкоди ( а.с. 33 , т.1), не містять даних про те, яким чином був здійснений розрахунок площі засмічення та об'єм відходів, розміщених на земельних ділянках, як і вихідних дані для здійснення такого розрахунку - ширину та довжину кожної із засмічених ділянок та товщину шару відходів, розміщених на них. Такі вимоги передбачені п.3.5.,3.5.1 Методики №149 та Положенням про Державну екологічну інспекцію у Житомирській області.

Так, державні інспектори проводять перевірку за оригінальними або належним чином оформленими копіями документів, наданими уповноваженою особою суб'єкта господарювання, щодо якого здійснюється перевірка. Не допускається включення до акту перевірки інформації або висновків, які не підтверджені документально.

До акту перевірки додаються порівняльні таблиці, графіки, схеми, оформленні належним чином, підписані та надані посадовими особами суб'єкта господарювання що перевіряються. В акті перевірки також зазначається інформація, пов'язана з проведенням інструментально-лабораторного контролю, та зазначається посилання на акти відбору проб та протоколи вимірювань (Порядок організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства).

В матеріалах справи відсутні документи, що підтверджують, що відходи повинні були розміщуватися в інших місцях; оригінал схеми несанкціонованих звалищ виробничих відходів відповідача, складений перевіряючими органами та підписаний представником відповідача; протоколи вимірювань, складені за участю представника відповідача, що приймав участь у перевірці, по яким були встановлені площа та об'єм несанкціонованих звалищ, які займали відходи і які підтверджують інформацію вказану в акті перевірки.

Разом з тим, в матеріалах справи є протокол огляду предметів (документів) від 13.10.2008 р.( а.с.34, 3ворот т.1) , який був складений в межах кримінального провадження № 60000057, за ознаками злочину , передбаченого ч.3 ст. 365 КК України,.

Як встановлено в суді апеляційної інстанції вказаний протокол огляду став підставою для здійснення Державною екологічною інспекцією у Житомирській області розрахунку розміру відшкодування шкоди, зумовленої засміченням земельної ділянки, що розташована в м. Коростені , по вул. Шатрищанській, 59 ( а.с.33, т.2).

Колегія суддів оцінює критично , як доказ протокол огляду предметів ( документів) від 13.10.2008 р., на підставі якого можливо було здійснювати розрахунок шкоду з огляду на таке.

В силу вимог ст.ст. 32,34 ГПК України письмовими доказами по справі є документи, що містять дані про обставини справи, що мають значення для правильного вирішення спору.

Так, всупереч вищенаведеним нормам чинного законодавства, у протоколі огляду від 13.10.2008р. відсутня інформація щодо засобів, за допомогою яких було вимірювання площ засмічених земельних ділянок; відсутня інформація про проведення повірки вказаних засобів; відсутній протокол вимірювання площ засмічення земельних ділянок.

Судова колегія зауважує, що додатки до протоколу огляду від 13.10.2008 р. схематичні та має місце візуальне зображення земельних ділянок .

Крім того, слід вказати, що у протоколі огляду предметів (документів) відсутній детальний опис виявленого порушення з посилання на відповідну норму матеріального права, яка була порушена, а лише виявлено забруднення земельної ділянки промисловими відходами (тирса).

Судова колегія критично оцінює пояснення, подані представником третьої особи Державної екологічної інспекції в Житомирській області в судовому засіданні, зокрема, те , що протокол огляду (документів), який був складений в межах кримінальної справи є актом обстеження, який був вказаний в розрахунку шкоди в результаті механічної помилки,оскільки в розрахунку розміру шкоди посилання іде саме на акт обстеження від 13 жовтня 2008 року.

Оцінивши в сукупності подані позивачем докази, судова колегія зауважує, що останнім не доведено належними доказами факту завдання відповідачем шкоди державі в наслідок засмічення земельної ділянки, оскільки з матеріалів справи вбачається порушення порядку складання акту перевірки вимог природоохоронного законодавства, аналогічна правова позиція міститися в Постанові Вищого господарського суду України від 14.04.2015 р.( у справі № 16/387 за позовом Прокурора Корольовського району м. Житомира в інтересах держави в особі : Житомирської міської ради до ПАТ " Біо мед скло", за участю третьої особи , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: державна екологічна інспекції у Житомирській області про стягнення 10 359 586,00 грн. збитків).

Судова колегія Рівненського апеляційного господарського суду погоджується з доводами суду першої інстанції та вважає за необхідне зауважити, що відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх вказаних умов є обов'язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Наведеної правової позиції дотримується Верховний Суд України при здійсненні касаційного перегляду судових рішень у справах про відшкодування шкоди ( Постанова Верховного Суду України від 20.06.2011 р. у справі № 2/121-30/118).

Крім того, у відповідності до пунктів 3.3.,5.1. Методики факти засмічення земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт засмічення земель, на основі яких обчислюються розміри шкоди, заподіяної внаслідок засмічення земель.

Колегія суддів наголошує, що саме Акт перевірки повинен бути фактичним носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства не було встановлено факт засмічення земельної ділянки саме відповідачем, а також в подальшому відносно посадових осіб ТзОВ "Продопторг" з цього приводу не були складені відповідні протоколи про адміністративне правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Щодо покликань прокурора про наявність кримінального провадження № 60000057 від 21.01.2014 року за ознаками злочину , передбаченого ч.3 ст. 365 КК України, судова колегія зауважує таке.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою слідчого СВ Коростенського МВ УМВС України в Житомирській області кримінальне провадження , внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 60000057 від 21.01.2014 р. закрите у зв'язку з тим, що набрав чинності закон, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою ( а.с.178, Зворот т.1).

Інші відомості про наявність кримінальних проваджень відносно відповідачів в матеріалах господарської справи № 2/1290 відсутні.

Таким чином, прокурором та позивачем не доведено належними та допустими доказами, зважаючи на положення чинного законодавства, факт здійснення ТзОВ "Продоптторг" засмічення земельної ділянки по вул. Шатрищанська,59 м. Коростень , а отже і наявність в діях відповідачів протиправної поведінки, як необхідної умови для застосування до них встановленої законодавством відповідальності у вигляді відшкодування шкоди, завданої навколишнім середовищем.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги не спростовують правильного висновку суду першої інстанції.

В силу ст.ст. 33, 38, 43,47 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності, коли кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а суд, оцінивши подані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, повинен прийняти рішення за результатами обговорення усіх цих обставин.

Апеляційний господарський суд вважає, що судом першої інстанції в порядку статті 43 Господарського процесуального кодексу України всебічно, повно і об'єктивно досліджено матеріали справи та вірно застосовані норми процесуального і матеріального права, у зв'язку з чим відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування чи зміни рішення господарського суду Житомирської області від 10 листопада 2014 року у справі № 2/1290.

Керуючись ст.ст. 49,99,101,103,105 ГПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Рішення господарського суду Житомирської області від 10 листопада 2014 року у справі № 2/1290 залишити без змін, а апеляційну скаргу заступника прокурора Житомирської області залишити без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку.

Головуюча суддя Олексюк Г.Є.

Суддя Гулова А.Г.

Суддя Петухов М.Г.