ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" березня 2015 р.Справа № 922/316/15

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Ольшанченка В.І.

при секретарі судового засідання Черновою В.О.

розглянувши справу

за первіснимпозовом Публічного акціонерного товариства "Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча" (м. Маріуполь)
до Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Промелектронсервіс" (м. Харків)
про та за зустрічним позовом до про стягнення 284679,45 грн. Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Промелектронсервіс" (м. Харків) Публічного акціонерного товариства "Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча" (м. Маріуполь) стягнення 80596,50 грн.,
за участю представників:

позивача за первісним позовом - не з'явився,

відповідача за первісним позовом - Останіна К.Ю. (довіреність від 01.09.14 р.),

ВСТАНОВИВ:

Позивач за первісним позовом просить стягнути з відповідача за первісним позовом на свою користь неустойку в сумі 60000,00 грн., пеню у сумі 129600,00 грн., проценти у сумі 95079,45 грн., а всього 284679,45 грн. Свої позовні вимоги обґрунтовує неналежним виконанням відповідачем за первісним позовом зобов'язань за договором №4156 на створення автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" від 31.10.2011 р.

Позивачем за первісним позовом була надана заява про збільшення позовних вимог, в якій просить стягнути з відповідача за первісним позовом на свою користь неустойку у вигляді штрафу у сумі 60000,00 грн., неустойку у вигляді пені у сумі 390960,00 грн., проценти у сумі 100602,73 грн., а всього у сумі 551562,73 грн. У даній заяві позивач за первісним позовом зазначає, що період розрахунку пені починається з 01.09.2012 р. (граничний термін усунення дефектів встановлений у першому дефектному акті) та закінчується 25.02.2015 р., кількість прострочених днів за цей період становить 543.

Заява позивача за первісним позовом про збільшення позовних вимог була прийнята ухвалою суду від 11.03.2015 р. як заява про збільшення розміру позовних вимог.

Також ухвалою від 11.03.2015 р. за заявою представника відповідача за первісним позовом був продовжений строк вирішення спору на 15 днів - до 01.04.2015 р. та відкладений розгляд справи на 25.03.2015 р. о 12-00 год.

Відповідач за первісним позовом у письмовому запереченні на позов просить відмовити у задоволенні позовної заяви в повному обсязі та вважає, що позивач за первісним позовом не довів ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, тобто з поданої позовної заяви не вбачається невідповідність автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" робочій документації, яка була розроблена у відповідності до Технічного завдання №19/322 від 25.07.2007 р., погоджена низкою технічних спеціалістів позивача за первісним позовом та прийнята позивачем за первісним позовом без зауважень.

Ухвалою від 12.03.2015 р. був прийнятий зустрічний позов відповідача за первісним позовом до позивача за первісним позовом, в якому позивач за зустрічним позовом просить стягнути на свою користь з відповідача за зустрічним позовом пеню у розмірі 80596,50 грн. Свої позовні вимоги обґрунтовує неналежним виконанням відповідачем за зустрічним позовом своїх зобов'язань за договором №4156 на створення автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" від 31.10.2011 р.

Позивач за первісним позовом надіслав клопотання №09/687 від 05.03.15 р., в якому просить відкласти розгляд справи, призначений на 11.03.2015 р., на третю декаду квітня чи пізніше, у зв'язку із щорічною плановою відпусткою провідного юрисконсульта, якому доручено представляти інтереси позивача за первісним позовом за цією справою, неможливістю позивача за первісним позовом доручити представництво його інтересів іншому фахівцю у зв'язку з проведенням антитерористичної операції у Донецькій області та у зв'язку із скрутним становищем на підприємстві.

Розглянувши це клопотання, суд вважає за необхідне відхилити його, оскільки воно стосується минулого судового засідання, як необґрунтоване та не підтверджене документально.

Відповідач за первісним позовом надав супровідним листом від 23.03.2015 р. витребувані судом документи.

25.03.2015 р. в судовому засіданні оголошувалася перерва до 30.03.2015 р. о 12-00 год.

Після перерви позивач за первісним позовом надіслав електронною поштою заяву №09/898 від 26.03.15, в якій просить завчасно направляти судові повістки.

Розглянувши це клопотання, суд вважає за необхідне відхилити його як необґрунтоване та безпідставне, оскільки: по-перше, господарський суд не надсилає сторонам повістки, а надсилає ухвали; по-друге, ухвали судом надсилаються вчасно, з дотриманням строку, встановленого ГПК, а завчасно надсилати їх неможливо.

Позивач за зустрічним позовом надав уточнення до зустрічного позову, в якому просить суд стягнути з відповідача за зустрічним позовом на свою користь пеню в сумі 11063,51 грн.

Розглянувши надане уточнення до зустрічного позову, суд вважає за можливе прийняти його як заяву про зменшення розміру зустрічних позовних вимог.

Відповідач за зустрічним позовом не надав відзив на зустрічний позов.

Справа розглядається за наявними в ній матеріалами, відповідно до ст. 75 ГПК України.

Дослідивши матеріали справи та вислухавши пояснення представника відповідача за первісним позовом, суд встановив наступне.

31.10.2011 р. між сторонами було укладено договір № 4156 на створення автоматизованої системи технічного обліку і контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" (надалі - договір), за яким підрядник (відповідач за первісним позовом) по завданню замовника (позивача за первісним позовом) зобов'язався створити (спроектувати, поставити, змонтувати та налагодити), а замовник зобов'язався прийняти та оплатити "автоматизовану систему технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1, і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" на умовах, визначених договором.

Згідно з п. 1.2 договору склад та обсяг робіт, які доручаються виконати підряднику, мають бути визначені робочим проектом, розробленим на підставі Технічного завдання №19/322 від 25.07.2007 р. на створення автоматизованої системи диспетчерського управління електропостачанням, комерційного та технічного обліку і контролю електроенергії ПАТ "ММК ім. Ілліча" в частині, що регламентує створення автоматизованої системи технічного обліку і контролю електроенергії (АСТОЕ) затвердженого замовником, яке є невід'ємною частиною договору (додаток №3 до договору).

Відповідно до п. 2.2 договору вартість робіт з урахуванням ПДВ становить 2700000,00 грн.

Згідно з п.п. 3.2 - 3.5 договору сторони визначили, що строк повного виконання всіх робіт за договором і здачі АСТОЕ в експлуатацію - 01.04.2012 р. Етапи виконання робіт визначаються графіком виконання робіт, який оформлюється додатковою угодою до договору. Фактичний строк виконання окремих етапів робіт визначається датою підписання замовником акту приймання виконаних підрядних робіт форми КБ-2в, з довідкою про вартість виконаних підрядних робіт форми КБ-3. Фактичний строк повного виконання робіт за даним договором визначається датою підписання замовником акту вводу в експлуатацію АСТОЕ.

Відповідно до п.п. 4.1 - 4.2 договору оплата проектних робіт по даному договору здійснюється шляхом перерахування грошей в національній валюті України на розрахунковий рахунок підрядника по факту виконаних підрядником проектних робіт, доручених даним договором, і оформлення підрядником актів здачі-приймання робіт на підставі наданих підрядником рахунків і податкових накладних та з відстрочкою платежу 30 календарних днів.

Оплата (крім проектних робіт) по даному договору здійснюється поетапно у відповідності до графіку виконання робіт шляхом перерахування грошей в національній валюті України на розрахунковий рахунок підрядника по факту виконаних підрядником робіт, доручених даним договором, і оформлення підрядником актів приймання робіт форми №КБ-2в, підтверджених довідками КБ-3, на підставі наданих підрядником рахунків і податкових накладних та з відстрочкою платежу 30 календарних днів.

Пунктом 4.9 договору зазначено, якщо при прийманні робіт, будуть виявлені недоліки, які виникли з вини підрядника (в т.ч. в частині кількості, якості і норми витрат матеріалів, невідповідність вимогам технічного завдання замовника, проекту, нормативно-технічним документам), сторонами оформлюється двосторонній дефектний акт, який вказує на перелік недоліків і строки їх усунення. Підрядник повинен на протязі трьох днів, з моменту отримання дефектного акта підписати його і направити замовнику. Сторони погодили, що не підписання, не направлення або несвоєчасне направлення підрядником дефектного акта прирівнюється до згоди підрядника зі змістом дефектного акту, складеного замовником.

Замовник не підписує акт приймання виконаних робіт, затримує виплати неякісно виконаних робіт підряднику до усунення дефектів, а також має право вимагати повернення раніше сплачених підряднику сум, компенсації вартості використаних підрядником матеріалів замовника, які підрядник зобов'язаний повернути/компенсувати на протязі трьох банківських днів з моменту отримання вимог замовника.

Згідно з п. 4.11 договору замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які не можуть бути усунені. У цьому випадку замовник проводить розрахунок збитків, сума яких компенсується за рахунок підрядника, у тому числі шляхом її утримання, із сум, що підлягають оплаті підряднику за виконані роботи і поставлені матеріали.

Відповідно до п. 7.4 договору автоматизована система технічного обліку електроенергії в цілому повинна відповідати вимогам нормативних документів, діючим стандартам та іншої нормативно-технічної документації для даного виду систем, а також спеціальним технічним вимогам, відображеним у Технічному завданні замовника.

Згідно з п. 7.5 договору прикладне програмне забезпечення повинно відповідати вимогам технічного завдання замовника. Ліцензія на прикладне програмне забезпечення надається підрядником на необмежене число серверів, необмежене число користувачів АСТОЕ і необмежене число електролічильників "Енергія-9" на ПАТ "ММК ім. Ілліча".

Відповідно до п.п. 7.11 - 7.14 договору гарантійні строки та умови гарантії на обладнання встановлюються у відповідності до гарантійних термінів заводів-виготовлювачів конкретного обладнання, але не менше 12 місяців.

Гарантійні терміни на програмне забезпечення АСТОЕ і якість виконаних робіт підрядника становить 36 календарних місяців з моменту підписання акта введення АСТОЕ в промислову експлуатацію.

Якщо після приймання робіт, протягом гарантійного терміну, замовник виявить відступи від умов договору або інші дефекти виконаних робіт, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником або субпідрядником, він зобов'язаний повідомити про це підрядника.

Підрядник несе відповідальність за дефекти виконаних робот, виявлені протягом гарантійного строку, якщо не доведе, що вони виникли внаслідок: природного зносу об'єкта або його частин; неправильної його експлуатації та неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими ним іншими особами; неналежного ремонту об'єкта, який здійснюється самим замовником або залученими ним субпідрядниками.

Згідно з п. 8.7 договору, якщо підрядник відступив від умов цього договору, що призвело до погіршення роботи, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат.

Відповідно до п. 8.12 договору у разі виникнення між замовником і підрядником спору щодо недоліків виконаних робіт або їх причин, на вимогу будь-якої з сторін має бути призначена експертиза. Експертна організація та умови проведення експертизи визначаються за згодою сторін. Витрати на проведення експертизи несе підрядник. У випадку, якщо експертизою встановлено відсутність порушень договору або причиною зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками, на яких наполягав замовник, понесені підрядником витрати на проведення експертизи компенсуються замовником.

Згідно з п. 8.14 договору приймання обладнання за кількістю проводиться відповідно до вимог Інструкції, затвердженої постановою Держарбітражу від 15.06.1965 р. №П-6 зі змінами та доповненнями, а також відповідно до вимог ТУ і ДОСТ для даного виду обладнання.

Пунктом 8.19 договору визначено, що при прийнятті в експлуатацію автоматизованої системи технічного обліку електроенергії складається акт про прийняття системи в експлуатацію.

Пунктами 8.20 - 8.22 договору передбачено, що в процесі експлуатації здійснюється технічне супроводження системи. Тривалість технічного супроводу встановлюється три календарних місяців з дня підписання акту про прийняття системи в експлуатацію. За час технічного супроводу виявляються й усуваються всі зауваження, збої і відмови в роботі автоматизованої системи технічного обліку електроенергії, проводяться роботи з технічної підтримки та супроводу АСТОЕ.

Відповідно до п. 9.4.2 договору замовник має право вимагати від підрядника усунення недоліків, що виникли з його вини або вини залученого ним субпідрядника.

Пунктом 12.3 договору сторони передбачили, що у випадку прострочки строків оплати по договору замовник виплачує підряднику пеню у розмірі 0,3% від вартості неоплачених робіт за кожен день прострочки платежу.

Згідно з п. 12.4 договору, у разі поставки обладнання (виконаних робіт) неналежної якості підрядник повинен сплатити замовнику неустойку у розмірі 25% від вартості обладнання (виконаних робіт) неналежної якості.

Відповідно до п. 12.5 договору, у разі порушення строків виконання підрядником вимог замовника про виправлення виявлених недоліків (дефектів) обладнання або робіт підрядник сплачує замовнику неустойку у розмірі 0,3% від вартості неякісного обладнання або виконаної роботи за кожен день прострочення.

Згідно з п. 12.6 договору, у разі порушення підрядником строків виконання робіт, а також неналежного (неякісного) виконання робіт, за які замовником внесена повна або часткова попередня оплата, підрядник за користування грошовими коштами замовника повинен сплатити замовнику 15% річних від суми грошових коштів, сплачених замовником за період від дня сплатити до фактичного строку належного виконання робіт або до дня повернення грошових коштів.

Відповідно до п. 15.4 договору за всіма видами зобов'язань та відповідальності сторін встановлюється загальний строк позовної давності тривалістю три роки (за винятком строків позовної давності, що перевищують трирічний період відповідно до чинного законодавства України).

Згідно з п. 17 договору додаток №1 - протокол узгодження договірної вартості; додаток №2 - протокол узгодження договірної вартості виконання проектних робіт; додаток №3 - Технічне завдання №19/322 від 25.07.2007 р. на створення автоматизованої системи диспетчерського управління електропостачання, комерційного і технічного обліку і контролю електроенергії ПАТ «ММК ім. Ілліча»; додаток №4 - перелік приєднань для установки приборів обліку електроенергії, найменування місць установки серверів баз даних і автоматизованих робочих місць для створення АСТОЕ.

Жодного з вказаних вище додатків до договору не було надано позивачем за первісним позовом.

Сторонами підписані без зауважень акти здачі-приймання робіт по договору: №1 від 05.01.2012 р., №2 і №3 від 24.12.2012 р., №4 від 28.03.2012 р., №5 від 30.03.2012 р. в яких зазначено, що на виконання умов договору №4156 від 31.10.2011 р. підрядником поставлено обладнання, матеріали та виконані роботи в строк, якісно, повністю, які відповідають вимогам замовника, претензій немає.

Додатковим доказом якісного виконання робіт, поставленого обладнання, матеріалів є відмітки різних служб позивача за первісним позовом на зворотному боці актів.

Як вказує у позовній заяві позивач за первісним позовом, нібито 01.08.2012 р. сторонами був складений дефектний акт без дати до автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Алгофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча", яким прийнято рішення здійснити повне усунення обґрунтованих зауважень, вказаних в даному акті, підрядником за свій рахунок в строк до 01.09.2012 р.

12.09.2012 р., відповідно до умов п. 3.5 договору, сторонами було складено та підписано акт №6, яким 01.09.2012 р. введено в промислову експлуатацію автоматизовану систему технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Алгофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча".

Як вбачається з матеріалів справи, висновками комісії у вказаному акті №6 від 12.09.2012 р. було зазначено про відсутність зауважень до апаратної частини АСТОЕ, програмне забезпечення системи «Автоматизована система технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Алгофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" працездатне, однак, вказано на необхідність доробки програмного забезпечення системи АСТОЕ в порядку гарантійного обслуговування системи у відповідності до умов договору № 4156 від 31.10.2011 р., які підрядник зобов'язаний здійснити за свій рахунок у визначені в акті строки, а замовник, в свою чергу, направляє для повноцінної експлуатації АСТОЕ на навчання до підрядника трьох фахівців.

Факт підписання сторонами без зауважень акту №6 введення в промислову експлуатацію автоматизовану систему технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Алгофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" свідчить про усунення відповідачем за первісним позовом усіх зауважень, вказаних в ньому.

20.02.2013 р. позивачем за первісним позовом, в односторонньому порядку, був складений дефектний акт №2 до автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Алгофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" про виявлення недоліків АСТОЕ, який було надіслано на адресу відповідача за первісним позовом разом із претензією №19р/127 від 25.02.2013 р.

В обґрунтування одностороннього порядку складання дефектного акту №2 позивач за первісним позовом посилається на положення пункту 4.9 договору.

Враховуючи отримання відповідачем за первісним позовом дефектного акту №2 від 20.02.2013 р., факт його не підписання підрядником та не направлення позивачеві за первісним позовом, у відповідності до положення пункту 4.9 договору, позивач за первісним позовом визначає як згоду відповідача за первісним позовом зі змістом дефектного акту, складеного замовником.

У вказаному дефектному акті позивачем за первісним позовом вказані виявлені недоліки АСТОЕ та запропоновано відповідачу за первісним позовом їх усунути в строк до 01.03.2013 р.

11.03.2013 р. у відповідь на претензію та дефектний акт позивача за первісним позовом, відповідач за первісним позовом направив останньому пояснення від 07.03.2013 р. та запропонував провести спільну робочу нараду.

Після підписання акта №6 введення в промислову експлуатацію автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) та за весь час експлуатації АСТОЕ між сторонами відбувалось листування з питання усунення зауважень щодо виконаної роботи.

03.07.2013 р. між сторонами було складено протокол наради з питання усунення зауважень до автоматизованої системи технічного обліку і контролю електроенергії (АСТОЕ), в якому сторонами визначено зауваження та стан їх усунення на час складання протоколу.

Договір, укладений стороми, є змішаним, тобто містить в собі положення договорів поставки та підряду.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ГК України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов'язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов'язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 317 ГК України загальні умови договорів підряду визначаються відповідно до положень ЦК України про договір підряду.

Згідно зі ст. 837 ЦК України по договору підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу по замовленню іншої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти і оплатити виконану роботу.

Відповідно до ст. 854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний уплатити підряднику обумовлену ціну після остаточної здачі роботи при умові, що робота виконана належним чином і в узгоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Стаття 629 ЦК України встановлює обов'язковість договору для виконання сторонами.

Згідно зі ст. 530 ЦК України передбачено, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Якщо строк (термін) виконання боржником обов'язку не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов'язок у семиденний строк від дня пред'явлення вимоги, якщо обов'язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Сторонами було визначено у договорі, що склад та обсяг робіт, які підлягають виконанню відповідачем за первісним позовом, визначаються робочим проектом, розробленим на підставі Технічного завдання №19/322 від 25.07.2007 р. на створення автоматизованої системи диспетчерського управління електропостачанням, комерційного та технічного обліку і контролю електроенергії ПАТ "ММК ім. Ілліча" в частині, що регламентує створення автоматизованої системи технічного обліку і контролю електроенергії (АСТОЕ) затвердженого позивачем за первісним позовом, яке є невід'ємною частиною договору (п.п. 1.1, 1.2 договору).

Тобто під час виконання робіт по створенню автоматизованої системи технічного обліку і контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" склад та обсяг робіт, які підлягають виконанню відповідачем за первісним позовом визначався робочим проектом, розробленим на підставі Технічного завдання №19/322 від 25.07.2007 р.

Як зазначає відповідач за первісним позовом, відповідний робочий проект ним було зроблено, а також узгоджено з усіма службами позивача за первісним позовом, що підтверджує акт здачі-прийому робіт №1 від 05.01.2012 р., який позивач за первісним позовом не тільки підписав, а ще й оплатив платіжним дорученням №4594 від 17.02.2012 р.

Таким чином позивач за первісним позовом підтвердив обов'язковість для обох сторін робочого проекту, на підставі якого повинна була розроблятися автоматизована система технічного обліку і контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча", який в свою чергу розроблений на підставі Технічного завдання №19/322 від 25.07.2007 р.

Однак, позивач за первісним позовом не надав суду ані Технічного завдання №19/322 від 25.07.2007 р., ані робочого проекту до договору. Через що суд не має можливості визначити чи були відповідачем за первісним позовом якісно та в повному обсязі виконані роботи у відповідності до вимог договору, Технічного завдання №19/322 від 25.07.2007 р. і робочого проекту.

Факт поставки обладнання, матеріалів та виконання робіт підтверджується підписаними сторонами без зауважень актами здачі-приймання робіт: №2, №3 від 24.12.2012 р., №4 від 28.03.2012 р., №5 від 30.03.2012 р.

Додатковим підтвердженням відсутності претензій є факт оплати усіх вказаних актів здачі-прийому робіт, який відбувся після їх підписання, що спростовує твердження позивача за первісним позовом про попередню оплату виконаних робіт, а також факт користування грошовими коштами позивача за первісним позовом.

Відповідно до приписів чинного законодавства працездатність об'єкту - стан об'єкта, при якому значення всіх параметрів, що характеризують здатність виконувати функції, відповідають вимогам нормативно-технічної та/або конструкторської (проектної) документації.

Таким чином, позивач за первісним позовом, підписавши акт №6 введення в промислову експлуатацію автоматизовану систему технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Алгофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча", підтвердив факт відповідності програмного забезпечення автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Алгофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" вимогам нормативно-технічної та/або конструкторської (проектної) документації, а саме робочому проекту та Технічному завданню №19/322 від 25.07.2007 р.

Додатковим підтвердженням виконання роботи належної якості, є той факт що в акті №6 від 12.09.2012 р. введення в промислову експлуатацію автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" відсутні посилання на дефекти в програмному забезпеченні або апаратній частині системи, а наявні побажання позивача за первісним позовом щодо доробок в порядку гарантійного обслуговування системи.

Окремим підтвердженням факту відсутності дефектів є п. 7.15 договору, в якому вказується що гарантійний строк збільшується на час, за який об'єкт виконання робіт не міг експлуатуватися у зв'язку з виявленими дефектами виконаних робіт, за які несе відповідальність підрядник.

Отже, сторони вважають невідповідність робіт за якісними показниками, у разі якщо це стосується неможливості експлуатації автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча".

Позивач за первісним позовом не надав доказів неможливості експлуатації системи у зв'язку з дефектами, які зазначені в дефектному акті від 01.08.2012 р.

Відповідно до приписів чинного законодавства гарантійне обслуговування полягає у тому, що виробник (продавець, виконавець) протягом гарантійного терміну зобов'язується організувати, якщо це передбачено експлуатаційним документом, роботи із спеціальної установки (підключення) товару чи його складання та технічного обслуговування.

В рамках гарантійного обслуговування відповідачем за первісним позовом було виконано низку робіт, факт яких підтверджується листуванням між сторонами та було здійснено навчання співробітників позивача за первісним позовом роботі з системою.

Факт користування системою співробітниками позивача за первісним позовом підтверджується тим, що автоматизована система технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" була визнана позивачем за первісним позовом працездатною, співробітники позивача за первісним позовом проходили навчання у відповідача за первісним позовом після 12.09.2012 р., а дефектний акт №2 був складений тільки 20.02.2013 р.

Відповідно до п. 7.14 договору підрядник несе відповідальність за дефекти виконаних робіт, які були виявлені під час гарантійного строку, якщо не докаже, що вони виникли внаслідок, природного зносу об'єкту або його частин; неналежної її експлуатації та невірних інструкцій відносно його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими іншими особами; неналежного ремонту об'єкту, який здійснювався самим замовником або залученим їм субпідрядником.

Позивачем за первісним позовом не надано до матеріалів справи доказів, які підтверджують належне користування позивачем за первісним позовом системою.

Також позивачем за первісним позовом не надано доказів неможливості експлуатації автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" у зв'язку з дефектами, які зазначені в дефектному акті №2 від 20.02.2013 р.

Відповідно до ч. 1 ст. 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника:

1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк;

2) пропорційного зменшення ціни роботи;

3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Позивач за первісним позовом відповідно до п. 12.4 договору в заяві про збільшення позовних вимог нарахував відповідачу за первісним позовом штраф у сумі 60000,00 грн.

Позовні вимоги позивача за первісним позовом про стягнення штрафу в сумі 60000,00 грн. суд вважає необґрунтованими, недоведеними та не підлягаючими задоволенню в повному обсязі, оскільки: по-перше, позивач за первісним позовом не надав доказів прийняття обладнання (виконання робіт) за якістю у відповідності до умов договору; по-друге, позивач за первісним позовом не надав доказів проведення експертизи щодо неналежної якості обладнання (виконання робіт) у відповідності до умов договору та відповідних висновків вказаної експертизи.

Посилання позивача за первісним позовом на постанову Харківського апеляційного господарського суду від 10.12.2014 р. по справі №922/3587/14, як на доказ неякісного програмного забезпечення, суд вважає безпідставним, оскільки постановою Вищого господарського суду України від 25.02.2015 р. по зазначеній справі була скасована постанова Харківського апеляційного господарського суду від 10.12.2014 р., а рішення господарського суду Харківської області від 21.10.2014 р., яким відмовлено в позові, залишено в силі.

Також, позивач за первісним позовом відповідно до п. 12.5 договору в заяві про збільшення позовних вимог нарахував відповідачу за первісним позовом пеню у розмірі 0,3% від вартості неякісного програмного забезпечення, яке на думку позивача за первісним позовом становить 240000,00 грн., у сумі 390960,00 грн.

У даній заяві позивач за первісним позовом зазначає, що період розрахунку пені починається з 01.09.2012 р. (граничний термін усунення дефектів встановлений у першому дефектному акті) та закінчується 25.02.2015 р., кількість прострочених днів за цей період становить 543.

Позовні вимоги позивача за первісним позовом про стягнення пені за період з 01.09.2012 р. по 25.02.2015 р. суд вважає необґрунтованими, недоведеними та не підлягаючими задоволенню в повному обсязі, оскільки: по-перше, позивачем за первісним позовом невірно визначено кількість днів прострочення (543 дні) у періоді з 01.09.2012 р. по 25.02.2015 р.; по-друге, позивачем за первісним позовом необґрунтовано та не доведено зазначений період прострочення.

Посилання позивача за первісним позовом на прострочення відповідачем за первісним позовом усунення дефектів, зазначених у дефектному акті від 01.08.2012 р., суд вважає безпідставним, оскільки підписання сторонами акту №6 від 12.09.2012 р. введення в промислову експлуатацію автоматизованої системи технічного обліку та контролю електроенергії (АСТОЕ) Аглофабрики, ЛПЦ-3000, ТЕЦ-1 і ТЕЦ-2 ПАТ "ММК ім. Ілліча" є доказом виконання відповідачем за первісним позовом робіт належної якості, відсутністю дефектів у програмному забезпечені або апаратній частині системи.

По-третє, згідно з ч. 6 ст. 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано.

Посилання позивача за первісним позовом на п. 15.4 договору, як на підставу нарахування пені за період, що перевищує півроку, суд вважає безпідставним, оскільки період, визначений у ч. 6 ст. 232 ГК України, не є строком позовної давності, а відтак пеня не може бути нарахована за більший період, ніж встановлений ч. 6 ст. 232 ГК України.

В четверте, позивач за первісним позовом безпідставно нарахував пеню у розмірі 0,3% від вартості неякісного програмного забезпечення, а не від вартості неякісного обладнання або виконаної роботи за кожен день прострочення, як це передбачено пунктом 12.5 договору.

Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов'язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами.

Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Згідно з ч. 4 ст. 232 ГК України відсотки за неправомірне користування чужими коштами справляються по день сплати суми цих коштів кредитору, якщо законом або договором не встановлено для нарахування відсотків інший строк.

Позивач за первісним позовом відповідно до п. 12.6 договору в заяві про збільшення позовних вимог нарахував відповідачу за первісним позовом 15% річних за період з 11.05.2012 р. (платіжне доручення №13099) по 25.02.2015 р. (1020 днів) у сумі 100602,73 грн.

Позовні вимоги позивача за первісним позовом про стягнення процентів за користування чужими грошовими у розмірі 15% річних за період з 11.05.2012 р. по 25.02.2015 р. суд вважає необґрунтованими, недоведеними та не підлягаючими задоволенню в повному обсязі, оскільки: по-перше, посилання позивача за первісним позовом на здійснення ним попередньої оплати суперечить умовам пунктів 4.1, 4.2 договору та не підтверджується матеріалами справи; по-друге, позивачем за первісним позовом не доведено факту здійснення попередньої оплати; по-третє, позивачем за первісним позовом необґрунтовано та безпідставно вказана кількість днів прострочення, що дорівнює 1020 днів, оскільки, як зазначалося вище підписанням акту №6 від 12.09.2012 р. сторони підтвердили усунення відповідачем за первісним позовом дефектів, зазначених у дефектному акті від 01.08.2012 р., а у протоколі наради сторін з питання усунення зауважень до автоматизованої системи технічного обліку і контролю електроенергії (АСТОЕ) від 03.07.2013 р. зазначено про усунення на час складання протоколу зауважень за дефектним актом №2.

Статтею 33 ГПК України встановлено, що кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивач за первісним позовом не надав доказів в обґрунтування своїх позовних вимог.

За таких обставин, суд вважає позовні вимоги позивача за первісним позовом необґрунтованими, недоведеними та не підлягаючими задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 49 ГПК України судовий збір належить покласти на позивача за первісним позовом.

Зменшені зустрічні позовні вимоги про стягнення з відповідача за зустрічним позовом пені, нарахованої у відповідності до п. 12.3 договору та статей 1, 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань» за загальний період з 04.02.2012 р. по 21.05.2012 р. в загальній сумі 11063,51 грн. суд вважає обґрунтованими, доведеними та підлягаючими задоволенню, оскільки факт несвоєчасної оплати відповідачем за зустрічним позовом виконаних позивачем за зустрічних позовом робіт підтверджується матеріалами справи.

Відповідач за зустрічним позовом не надав суду доказів своєчасної оплати виконаних позивачем за зустрічним позовом робіт, сплати пені або будь-яких заперечень.

Відповідно до ст. 49 ГПК України з відповідача за зустрічним позовом належить стягнути на користь позивача за зустрічним позовом судовий збір.

Керуючись ст.ст. 193, 232, 317 ГК України, ст.ст. 525, 526, 530, 536, 611, 629, 712, 837, 854, 857, 858 ЦК України, ст.ст. 1, 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань», ст.ст. 33-35, 43, 49, 75, 82-85 ГПК України,

ВИРІШИВ:

1. Прийняти уточнення до зустрічного позову як заяву про зменшення розміру зустрічних позовних вимог.

2. В задоволенні первісного позову відмовити повністю.

3. Зменшені зустрічні позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча" (87504, м. Маріуполь, вул. Шевченка, 1. Код ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Промелектронсервіс" (61050, м. Харків, вул. Куйбишева, 15, к. 10. Код ) пеню в сумі 11063,51 грн. та судовий збір в сумі 1827,00 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Повне рішення складено 06.04.2015 р.

Суддя В.І. Ольшанченко