ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.03.2015 р. Справа№ 914/80/15

За позовом: Комунальної медичної установи "Міська поліклініка №2", м. Чернівці,

до відповідача: Державного підприємства "Український регіональний спеціалізований науково - реставраційний інститут" "Укрзахідпроектреставрація", м.Львів,

третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Будторгінвест", м.Чернівці,

про стягнення 74' 778,20 грн.

Суддя Яворський Б.І.

при секретарі Кубара А.

Представники:

від позивача: не з'явився,

від відповідача: Микитишин А.В.,

від третьої особи: не з'явився.

На розгляд господарського суду Комунальною медичною установою "Міська поліклініка №2" подано позов до Державного підприємства "Український регіональний спеціалізований науково - реставраційний інститут" "Укрзахідпроектреставрація" про стягнення 74' 778,20 грн.

Ухвалою суду від 16.01.2015р. порушено провадження у справі, яку призначено до розгляду на 03.02.2015р. Рух справи відображено у відповідних ухвалах суду. Ухвалою суду від 16.03.2015 строк розгляду справи продовжувався на 15 днів.

У судове засідання 30.03.2015р. представник позивача не з'явився, надіслав на адресу суду клопотання про проведення судового засідання без його участі у зв'язку з його хворобою, не заперечив щодо завершення розгляду справи та ухвалення відповідного рішення за відсутності представника позивача. У попередньому судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовні заяві та письмових поясненнях, просив позов задоволити та стягнути з відповідача 74' 778,20 грн. завищеної вартості виконаних підрядних робіт, яка виникла внаслідок прийняття до оплати актів форми КБ-2в з порушенням у застосуванні ресурсних елементних кошторисних норм. У додатковому поясненні позивач зазначив, що станом на 2011 р. абз.5 ч.4 ст.31 ЗУ «Про регулювання містобудівної документації» було встановлено, що за рішенням замовника може проводитися також експертиза проектів будівництва інших об'єктів, ніж передбачені у цій частині. Оскільки кошторисна документація коригувалася, то проводити її експертизу не було обов'язково. Щодо заявленої третьою особою позовної давності позивач заперечив, зазначивши, що строк позовної давності по заявленій вимозі ним не пропущено, крім того, третя особа не вправі робити таку заяву.

У судове засідання 30.03.2015р. відповідач з'явився, проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві та доповненні до відзиву, зазначивши наступне: кошторисні розрахунки Інститут виконав на підставі дефектних актів, які виготовлені від імені замовника (позивача у справі) Є.Акостакіойю та Л. Дудаковою; усі дефектні акти затверджені підписом головного лікаря та гербовою печаткою поліклініки; МП №2 відмовилася укладати договір про авторський нагляд з Інститутом; позивач не подавав на експертизу кошторисну документацію, хоча в кошторисі була передбачена сума на її проведення; контроль за веденням будівельних робіт здійснювався особисто замовником та невідомим для відповідача представником технічного нагляду; оскільки експертиза не проводилася, вважає, що дозвіл на ведення будівельних робіт отримувався незаконно.

У судове засідання 30.03.2015р. представник третьої особи не з'явився, надіслав на адресу суду письмові пояснення по суті справи. Повідомив, що всі підрядні роботи виконувалися відповідно до проектно-кошторисної документації. Достовірність обсягів виконаних робіт та відповідність розцінок проекту кошторису підтверджується провідними фахівцями по технагляду при Чернівецькій міській раді та відповідними відмітками на актах форми КБ-2в. Ця обставина підтверджується і ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду у справі №824/1585/14-а. Крім того, просив застосувати строк позовної давності до вимог позивача.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника відповідача, повно, всебічно і об'єктивно з'ясувавши усі обставини справи в їх сукупності, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено таке.

26.04.2011 р. між Державним підприємством "Український регіональний спеціалізований науково - реставраційний інститут" "Укрзахідпроектреставрація" та Комунальною медичною установою "Міська поліклініка №2" було укладено договір №33 на коригування проектно-кошторисної документації будівлі комунальної медичної установи «Міська поліклініка №2» пам'ятки архітектури місцевого значення 1930 р. на вул. Л.Українки, 11 у м. Чернівці. Як передбачено п.2.3 договору, підписання акту виконаних робіт представником замовника є підтвердженням відсутності претензій з його сторони.

29.04.2011 р. Державним підприємством "Український регіональний спеціалізований науково - реставраційний інститут" "Укрзахідпроектреставрація" та Комунальною медичною установою "Міська поліклініка №2" було внесено зміни до договору №33 від 26.04.2011 р., яким змінено у п.3.1 договору, а саме: термін дії договору: початок - квітень 2011 р., закінчення - травень 2011 р.

У матеріалах справи містяться копії дефектних актів на реконструкцію будівлі поліклініки, підписані особами Є.Акостакіойю та Л. Дудаковою, генпідрядником ТзОВ «Будторгінвест» та затверджені КМУ «Міська поліклініка №2».

Інститут підготував відповідну кошторисну документацію. Як зазначено в зведеному кошторисі (відкоригованому), він складений в поточних цінах на трудові та матеріально-технічні ресурси станом на 11.05.2011 р. Загальна сума кошторису - 2' 561' 491,00 грн. Крім того, у гл.12 кошторису передбачено видатки на проведення комплексної державної експертизи проектно-кошторисної документації у розмірі 5' 826,00 грн.

У травні 2011 р. поліклініка провела відкриті торги на закупівлю залишку ремонтно-будівельних робіт (15%) по реставрації будівлі комунальної медичної установи «Міська поліклініка №2», за результатами яких обрано найнижчу ціну конкурсної пропозиції надану ТзОВ «Будторгінвест»- 2' 298' 213,60 грн.

У матеріалах справи містяться Акти виконаних підрядних робіт за 2011 р. на виконання договору підряду. Всі акти підписані замовником комунальною медичною установою «Міська поліклініка №2» та підрядником ТзОВ «Будторгінвест». Крім того, на кожному акті стоїть штамп «Розцінки відповідають вимогам ДБНД 1.1.1.-2000 р. Провідний фахівець по технагляду за капітальним будівництвом та ремонтом установок і організацій при Чернівецькій міській раді».

Державною фінансовою інспекцією у Чернівецькій області у період з 25.10.2013 р. по 20.01.2014 р. було проведено ревізію фінансово-господарської діяльності КМУ «Міська поліклініка №2». За результатами перевірки складено Акт №04-40/3 від 25.01.2014 р., у якому встановлено завищення вартості підрядних робіт на загальну суму 74' 778,20 грн. Зокрема, зазначено наступне:

1) В актах форми КБ-2в за жовтень - листопад 2011 р. підрядником застосовано одночасно на один обсяг робіт кошторисну норму за шифром робіт В8-12-1 "Реставрація та ремонт штукатурки стін фасадів", яка передбачає виконання робіт з очищення кладки стін від старої штукатурки, та В10-34-8 "Розчищення поверхонь", яка передбачає очищення вручну шкребками масляних і інших, фарбувань із зачищенням щітками, з особливою обережністю для збереження старої штукатурки, що суперечить складу робіт передбачених нормою В8-12-1 та, відповідно не може одночасно виконуватись на всій площі фасаду, що реставрується. Вказане призвело до подвійної оплати позивачем робіт з очищення кам'яної штукатурки стін фасадів на суму 38' 374,00 грн.

2) В кошторис та акти форми КБ-2в за 2011 р. підрядником включено роботи по "Обклеюванню стін армуючою сіткою" за обґрунтуванням Р13-13-4.

Фактично, вказаною нормою передбачено "Обклеювання стін по обштукатуреній та бетонній поверхні шпалерами тисненими та щільними", в склад якої відповідно п. 1.4.1 ДБН Д.2.4-13-2000 входять такі операції: очищення поверхні (знепилювання); готування клейових сумішей; обрізання крайок, відмірювання та нарізання; нанесення клейових сумішей на поверхню стін та полотнищ шпалер; наклеювання полотнищ, що не відповідає фактично виконаним роботам.

Також, в кошторис та акти форми КБ-2в за 2011 р. включено роботи по "Улаштуванню каркасу ізоляції з сітки на плоских та криволінійних поверхнях" при шпаклюванні стін, за обґрунтуванням Р19-27-5, в склад робіт якої відповідно ДБН Д.2.4-19-2000 входить: улаштування каркасу з готової сітки (за нормою сітка сталева плетена, фактично - скловолокниста), укріплення каркасу дротом, що також не відповідає фактично виконаним роботам.

Проведеним перерахунком вартості робіт встановлено завищення вартості по вказаних роботах на 9' 744,00 грн.

3) Підрядником в акти виконаних робіт форми КБ-2в за 2011 р. включено роботи по "Очищенню приміщень від сміття" за нормою Р20-39-1, що суперечить п.1.13. Технічної частини Збірника 46 "Роботи при реконструкції будівель та споруд" (ДБН Д.2.2-46-99) та п.1.14 ДБН Д 1.1-4-2000 "Вказівки по застосуванню ресурсних елементних кошторисних норм на ремонтно-будівельні роботи", згідно яких прибирання відходів і сміття від розбирання і їхнього транспортування до місця складування враховано нормами зазначених збірників.

Проведеним перерахунком вартості робіт встановлено завищення по вказаних роботах на 9' 834,00 грн.

4) Перевіркою правильності застосуванні ресурсних кошторисних норм на малярні роботи встановлено, що підрядником в акти форми КБ-2в включено роботи по "Шпаклюванню стін та стель по збірних конструкціях (гіпсокартону)" із застосуванням кошторисних норм Р11-60-1 та Р11-60-2, які передбачають суцільне вирівнювання штукатурки стін та стель всередині будівлі шпаклівкою під наступне фарбування. У склад вказаних робіт входять наступні основні операції: розшивка та заповнення тріщин, трьохкратне нанесення шпаклівки, шліфування поверхні.

Також, на вказаний обсяг робіт, підрядником в актах форми КБ-2в включено роботи по "Високоякісному фарбуванню водоемульсійними сумішами стель по штукатурці" по кошторисній нормі Р12-49-8, яка згідно таблиці №6 Технічної частини збірника №12 "Малярні роботи" передбачає: очищення поверхні, розшивання швів, подвійне шпаклювання тощо, тобто комплекс робіт, передбачений для високоякісного фарбування по оштукатуреній поверхні, а не по збірних конструкціях, підготовлених під фарбування.

Аналогічно, при фарбуванні стін по гіпсокартону застосовано кошторисну норму по "Високоякісному фарбуванню водоемульсійними сумішами стін по штукатурці" (шифр нормативу Р12-49-7), замість нормативу Р12-49-9 високоякісне фарбування стін по збірних конструкціях, підготовлених під фарбування".

Таким чином, завдяки проведеному перерахунку робіт по заміні високоякісного фарбування стель та стін по штукатурці за нормами Р12-49-8 (для стель) та Р12-49-7 (для стін) на "Високоякісне фарбування стель по збірних конструкціях, підготовлених під фарбування" по Р12-49-9 та Р12-49-10 "Високоякісне фарбування стін по збірних конструкціях, підготовлених під фарбування", виконаних по вказаному об'єкту за 2011 р., встановлено завищення вартості робіт на суму 16' 826,20 грн.

Також в Акті зазначено, що порушення в частині неправильного застосування ресурсних елементних кошторисних норм допущено проектним інститутом ДП "Український регіональний спеціалізований науково - реставраційний інститут", яким розроблено та підписано відкориговану кошторисну документацію, а також провідним фахівцем по технагляду за капітальним будівництвом та ремонтом установ та організацій при Чернівецькій міській раді Бойко Д.І., яким проводилася перевірка правильності застосування кошторисних норм, про що свідчать відмітки на актах ф. КБ-2в про те, що розцінки відповідають вимогам ДБНД 1.1.1-2000. Крім того, порушення у застосуванні кошторисних норм виникли внаслідок непроведення замовником експертизи кошторисної частини, як це передбачено п.4 ч.3 ст.31 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зустрічною звіркою, яка проводилась у ТОВ "Будторгінвест" з питань документального підтвердження виду, обсягу операцій та розрахунків для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку КМУ "Міська поліклініка №2" встановлено невідповідність ресурсних елементних кошторисних норм на ремонтні та реставраційні роботи, включені в кошторисну документацію та акти приймання виконаних робіт форми КБ-2в, Ресурсним елементним кошторисним нормам на ремонтно-будівельні роботи (ДБН Д.2.4-2000) та Ресурсним елементним кошторисним нормам на реставраційно-відновлювальні роботи (ДБН Д.2.5-2001).

Позивачем було подано заперечення на акт від 05.02.2014 р. №128.

25.02.2014 р. Державна фінансова інспекція у Чернівецькій області надіслала позивачу лист №24-04-14-14/1693 про усунення виявлених ревізією порушень законодавства, у якому вимагала від поліклініки забезпечити відшкодування до міського бюджету 74' 778,20 грн. (рахунок №0002 код платежу 21080500 «Інші надходження»), в т.ч. за рахунок винних осіб, якими допущено вказане порушення.

Ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 18.09.2014 р. у справі №824/1585/14-а за позовом КМУ «Міська поліклініка №2» до Державної фінансової інспекції у Чернівецькій області про визнання протиправними дій інспекції та скасування вимоги апеляційну скаргу КМУ «Міська поліклініка №2» залишено без задоволення, а постанову Чернівецького окружного адміністративного суду від 10.06.2014 р. про відмову в позові - без змін. При цьому апеляційним судом зазначено, що виявлені ревізією фінансово-господарської діяльності КМУ «Міська поліклініка №2» окремі порушення у застосуванні ресурсних елементних кошторисних норм на ремонтні та реставраційні роботи, стали наслідком допущених ДП «Український регіональний спеціалізований науково-реставраційний інститут «Укрзахідпроектреставрація» помилок при складанні проектно-кошторисної документації та проведенні її коригування.

Станом на день прийняття рішення докази сплати суми збитків відсутні.

При прийняття рішення суд виходив з наступного.

Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Між сторонами виникли відносини на підставі укладеного договору на коригування проектно-кошторисної документації.

Відповідно до ст.887 ЦК України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов'язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити їх.

За договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт замовник зобов'язаний передати підрядникові завдання на проектування, а також інші вихідні дані, необхідні для складання проектно-кошторисної документації. Завдання на проектування може бути підготовлене за дорученням замовника підрядником. У цьому разі завдання стає обов'язковим для сторін з моменту його затвердження замовником. Підрядник зобов'язаний додержувати вимог, що містяться у завданні та інших вихідних даних для проектування та виконання пошукових робіт, і має право відступити від них лише за згодою замовника (ст.888 ЦК України).

Проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил та затверджується замовником (ч.1ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції, яка діяла на дату затвердження кошторису).

Частина 4 ст. 34 цього закону визначає, що обов'язковій експертизі підлягають проекти будівництва об'єктів, які, зокрема, споруджуються із залученням бюджетних коштів, - щодо кошторисної частини проектної документації.

Відповідно до Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою КМУ від 11.05.2011 р., метою проведення експертизи проектів будівництва (далі - експертиза) є визначення якості проектних рішень шляхом виявлення відхилень від вимог до міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі до доступності осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, енергозбереження і енергоефективності, кошторисної частини проекту будівництва. Експертиза є завершальним етапом розроблення проектів будівництва (п.6 Порядку). Експертизу проводять експертні організації незалежно від форми власності, що відповідають критеріям, визначеним Міністерством будівництва та житлово-комунального господарства. Інформація про експертні організації, які відповідають критеріям, оприлюднюється зазначеним Міністерством на його офіційному сайті. Експертна організація, яка проводить експертизу, визначається замовником будівництва. Експертизу не може проводити розробник проекту будівництва (п.п.7-8 Порядку).

У п.16 Порядку зазначено, що повторна експертиза проекту будівництва проводиться після його коригування, якщо це призвело до зміни проектних рішень, а також у разі, коли це пов'язано із зміною державних будівельних норм та вихідних даних щодо проектування.

Підрядник відповідає за недоліки проектно-кошторисної документації та пошукових робіт, включаючи недоліки, виявлені згодом у ході будівництва, а також у процесі експлуатації об'єкта, створеного на основі виконаної проектно-кошторисної документації і результатів пошукових робіт. У разі виявлення недоліків у проектно-кошторисній документації або в пошукових роботах підрядник на вимогу замовника зобов'язаний безоплатно переробити проектно-кошторисну документацію або здійснити необхідні додаткові пошукові роботи, а також відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 891 ЦК України).

Як убачається з матеріалів справи та підтверджується самими сторонами у судових засіданнях, відкоригований кошторис, розроблений ДП "Український регіональний спеціалізований науково - реставраційний інститут" "Укрзахідпроектреставрація" на замовлення позивача для виконання залишку ремонтно-будівельних робіт по реставрації будівлі комунальної медичної установи «Міська поліклініка №2», на експертизу не надсилався, хоча кошти на її проведення були передбачені та закладені в кошторис. Як пояснив представник позивача у судових засіданнях, експертиза документації не проводилася, по-перше, з метою економії бюджетних коштів, а, по-друге, її проведення не було обов'язкове. Суд не погоджується з таким твердженням позивача, оскільки наведені вище положення закону чітко передбачають обов'язкове проведення експертизи кошторисної документації, якщо залучаються бюджетні кошти.

Позивач звернувся до суду з позовною вимогою про стягнення суми завищення вартості робіт у розмірі 74' 778,20 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що вина відповідача встановлена в ухвалі Вінницького апеляційного адміністративного суду від 18.09.2014 р. у справі №824/1585/14-а.

З даного приводу суд зазначає таке.

Обставини, визнані учасниками судового процесу і відображені в судових рішеннях, є преюдиціальними в розумінні частини третьої статті 35 ГПК. Не потребують доказування преюдиціальні обставини, тобто встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, - при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. При цьому не має значення, в якому саме процесуальному статусі виступали відповідні особи у таких інших справах - позивачів, відповідачів, третіх осіб тощо. Преюдиціальне значення процесуальним законом надається саме обставинам, встановленим судовими рішеннями (в тому числі в їх мотивувальних частинах), а не правовій оцінці таких обставин, здійсненій іншим судом (п.2.6 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» №18 від 26.12.2011р.). Тому правова оцінка адміністративного суду щодо діяльності Інституту не має преюдиційного значення.

Відповідно до ст. 218 ГК України, підставою для господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин, у т.ч. у вигляді відшкодування збитків, є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки - збитки, їх наявність та розмір; причиновий зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина особи, яка заподіяла шкоду.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинового зв"язку між протиправною поведінкою боржника та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що порушення боржником договірного зобов"язання є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком порушення.

Встановлюючи вину у порушенні укладеного між позивачем та відповідачем договору суд звертає увагу позивача, що відповідачем були належно виконані всі умови договору; розроблений проект кошторису (відкоригований) був прийнятий позивачем без зауважень. Акти виконаних робіт також були завізовані особами, відповідальними за технічний нагляд будівництва. Як стверджує позивач, в кошторис відповідачем були включені будівельні роботи, які по ДБН повинні були облікуватися під іншою назвою або роботи, які могли бути фактично виконані.

Як зазначено в Акті ревізії №04-40/3 від 25.01.2014 р., порушення в частині неправильного застосування ресурсних елементних кошторисних норм допущено проектним інститутом ДП "Український регіональний спеціалізований науково - реставраційний інститут", яким розроблено та підписано відкориговану кошторисну документацію, а також провідним фахівцем по технагляду за капітальним будівництвом та ремонтом установ та організацій при Чернівецькій міській раді Бойко Д.І., яким проводилася перевірка правильності застосування кошторисних норм, про що свідчать відмітки на актах ф. КБ-2в про те, що розцінки відповідають вимогам ДБНД 1.1.1-2000. Крім того, порушення у застосуванні кошторисних норм виникли внаслідок непроведення замовником експертизи кошторисної частини, як це передбачено п.4 ч.3 ст.31 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Тобто, допущені відповідачем на стадії розробки кошторису помилки, подальше затвердження виконаних підрядних робіт особами, які здійснювали технагляд на об'єкті будівництва, а також невиконання позивачем свого обов'язку щодо передачі проекту кошторису на обов'язкову експертизу стали наслідком неправильного облікування підрядних робіт на спірну суму. Твердження представника позивача про те, що такі роботи виконувалися фактично по укладених ще у 2006 р. договорах підряду суд відхиляє, адже, як убачається з Акту ревізії та копій Актів приймання-здачі виконаних підрядних робіт форми КБ-2в за період серпень - грудень 2011 р. підрядні роботи, сума надмірно виплачених коштів по яких заявлена до стягнення, виконувалися на підставі зведеного кошторису (відкоригованого) на виконання залишків робіт (15%) по об'єкту будівництва, який був складений в поточних цінах станом на 11.05.2011 р. та підлягав обов'язковій експертизі в силу вимог ст.31 ЗУ «Про регулювання містобудівної документації». Кошти в сумі 5' 826,00 грн. на проведення такої експертизи були передбачені самим кошторисом. Проте експертиза позивачем проведена не була. Тому саме позивач (чи його посадові особи) не виконали вимоги закону щодо обов'язкового проведення експертизи проектної документації, що і призвело до неправильного обчислення вартості робіт.

З огляду на те, що відсутні усі елементи цивільного правопорушення, немає правових підстав для відшкодування відповідачем збитків позивачу. Така позиція суду відображена і в постановах Вищого господарського суду України від 09 липня 2014 р. у справі № 917/136/14, від 02 вересня 2014 р. у справі № 923/588/14, від 27 серпня 2014 р. у справі № 922/204/14, у справі №914/3685/14 від 25.03.2015 р.

Щодо заяви третьої особи про застосування строку позовної давності, то частиною третьою статті 267 ЦК України передбачена можливість застосування позовної давності, у тому числі й спеціальної, лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення судом.

Заява про сплив позовної давності, зроблена будь-якою іншою особою (в тому числі й учасником судового процесу, включаючи прокурора, який не є стороною у справі), крім сторони у спорі, не є підставою для застосування судом позовної давності. Зокрема, частиною четвертої статті 27 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, користуються процесуальними правами сторони (за певними винятками); при цьому права сторони, визначені, зокрема, статтею 22 та іншими нормами цього Кодексу, є саме процесуальними, в той час як згаданий припис статті 267 ЦК України є нормою права матеріального і не може розумітися як можливість застосування господарським судом позовної давності за заявами зазначених третіх осіб (п.2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів» від 29.05.2013 р. №10).

Враховуючи наведене вище, оскільки заява про застосування строку позовної давності подана третьою особою без самостійних вимог на стороні відповідача, суд відмовляє у її задоволенні.

Відповідно до ч.2 ст.4-3 та ст.33 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи. Ніякі докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили (ст.43 ГПК України).

Відповідно до п.2.3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» №18 від 26.12.2011р. якщо стороною (або іншим учасником судового процесу) у вирішенні спору не подано суду в обґрунтування її вимог або заперечень належні і допустимі докази, в тому числі на вимогу суду, або якщо в разі неможливості самостійно надати докази нею не подавалося клопотання про витребування їх судом (частина перша статті 38 ГПК), то розгляд справи господарським судом може здійснюватися виключно за наявними у справі доказами, і в такому разі у суду вищої інстанції відсутні підстави для скасування судового рішення з мотивів неповного з'ясування місцевим господарським судом обставин справи.

Відповідно до ст.49 ГПК України судовий збір залишається за позивачем.

На підставі викладеного вище та керуючись ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п.7-8 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою КМУ від 11.05.2011р., ст.ст. 218, 224, 267, 877-891 Цивільного кодексу України, ст.ст. 218, 224 Господарського кодексу України, ст.ст. 3, 12, 33, 34, 44, 49, 82, 84, 85 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

відмовити у задоволенні позову.

У судовому засіданні 30.03.2015р. судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення, повний текст складений та підписаний 03.04.2015р.

Суддя Яворський Б.І.