ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" березня 2015 р.Справа № 922/68/15

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Хотенця П.В.

при секретарі судового засідання Гаврильєві О.В.

розглянувши справу

за позовом Харківської міської ради, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговельний дім "Олексіївський", м. Харків
про стягнення 716797,30 грн.
за участю представників сторін:

позивача - Романенко Т.М., дов. № 08-11/4688/2-14 від 24.12.2014 року

відповідача - Мануйла С.М., дов. від 23.09.2011 року

ВСТАНОВИВ:

Розглядається позовна вимога про стягнення з відповідача збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержавного доходу) у розмірі 716797,30 грн., згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва.

Представник позивача у судовому засіданні 11 березня 2015 року та у наданій заяві про уточнення позовних вимог просить суд стягнути з відповідача збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержавного доходу) у розмірі 572900,83 грн., згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва. Також у наданому клопотанні просить призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу.

Представник відповідача у судовому засіданні 11 березня 2015 року проти клопотання позивача про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи заперечує.

Згідно частини 4 статті 22 Господарського процесуального кодексу України, позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього Кодексу в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог.

У судовому засіданні 11 березня 2015 року було прийнято до розгляду заяву позивача про уточнення позовних вимог; вказано, що клопотання позивача про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи буде розглянуто у наступному судовому засіданні та оголошено перерву до 12 березня 2015 року до 11 годин 20 хвилин.

12 березня 2015 року розгляд справи було продовжено у тому ж складі суду.

Враховуючи, що заяв та клопотань представниками сторін не заявлено, суд починає розгляд справи по суті.

Представник позивача у судовому засіданні підтримує заявлені позовні вимоги і просить їх задовольнити у повному обсязі; наполягає на задоволенні клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи.

Представник відповідача у судовому засіданні та у відзиві на позовну заяву проти заявлених позовних вимог заперечує, просить відмовити у завдоволенні позову; проти клопотання позивача про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи заперечує.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає клопотання позивача про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи необґрунтованим та відмовляє у його задоволенні.

Розглянувши надані учасниками судового процесу документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вислухавши пояснення повноважних представників сторін, судом встановлено наступне.

Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 24 вересня 2013 року за № ХК 14, реконструкцію частини нежитлової будівлі літ. "А-2" (універсаму "Олексіївський") під торговельний зал непродовольчих товарів, пральню з будівництвом прибудови за адресою: м. Харків, пр. Перемоги, 62 було прийнято в експлуатацію. Замовником будівництва за даною декларацією є Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговельний дім "Олексіївський" (відповідач).

В обґрунтування своїх позовних вимог, позивач посилається на Закон України № 3038-VI від 17 лютого 2011 року "Про регулювання містобудівної діяльності".

Так, відповідно до статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування.

Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором (частина 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

За приписами частини 1 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Відповідно до пункту 1.5 Порядку, пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

На виконання зазначених вище приписів, на адресу відповідача Управлінням соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна було надіслано лист за № 905/0/124-13 від 08 жовтня 2013 року та № 1007/0/124-13 від 12 листопада 2013 року, в яких відповідачу було повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Але відповідей на вказані листи до управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна не надійшло.

Позивач зазначає, що згідно пункту 2 Порядку виконання підготовчих робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 "Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", підготовчі роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою або договору суперфіцію, а також після подання Держархбудінспекції або її територіальному органу повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень або отримання зареєстрованої декларації про початок виконання підготовчих робіт. Також позивач вказує на те, що у органів місцевого самоврядування відсутні повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельний контролю та нагляду, у зв"язку з чим Харківській міській раді не було відомо ні про початок виконання будівельних робіт, ні про хід виконання таких робіт.

Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова визначено механізм залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору пайової участі. Згідно пункту 5.1. Порядку, у разі встановлення факту будівництва та введення об"єкта до експлуатації без укладання договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна в десятиденний термін з дня встановлення факту надсилає замовнику будівництва лист-повідомлення про необхідність укладання відповідного договору. В листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк, у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору та про передбачену цим Порядком та відповідальність за ухилення від укладання договору. В разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних в листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова в добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії: на підставі наявної інформації та у відповідності до Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури; готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками та надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням.

Позивач зазначає, що відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість еконструкції частини нежитлової будівлі літ. "А-2" (універсаму "Олексіївський") під торговельний зал непродовольчих товарів, пральню з будівництвом прибудови по пр. Перемоги, 62 в м. Харкові, які були прийняті в експлуатацію на підставі декларації про готовність об"єкта до експлуатацію від 24 вересня 2013 року за № ХК 14 становить 6516339,10 грн. Розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету становить 10% від розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 572900,83 грн., оскільки сума заборгованості у розмірі 143896,47 грн. відповідачем була сплачена. Отже, неукладання замовником договору пайової участі до прийняття об"єкта містобудування до експлуатації та несплата коштів пайового внеску до місцевого бюджету спричинили заподіяння Харківській міській раді збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу).

Такими діями відповідача, на думку позивача, порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради на отримання коштів від пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Враховуючи вищевикладене, позивач, посилаючись на статті 224, 225 Господарського кодексу України, статті 22, 623 Цивільного кодексу України, просить суд стягнути з відповідача на користь місцевого бюджету м. Харкова згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва 572900,83 грн. збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу).

Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно пункту 4 частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до статті 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Таким чином, відповідно до Цивільного кодексу України збитки є правовим наслідком порушення цивільного зобов'язання та є способом захисту цивільного права.

Згідно частини 1 статті 1 Цивільного кодексу України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

До майнових відносин, заснованих на адміністративному або іншому владному підпорядкуванні однієї сторони другій стороні, а також до податкових, бюджетних відносин цивільне законодавство не застосовується, якщо інше не встановлено законом (частина 1 статті 1 Цивільного кодексу України).

Позивач, в обґрунтування позовних вимог, посилається на невиконання відповідачем приписів Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804.

Спірні правовідносини не є цивільними, оскільки засновані не на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників, а на владному підпорядкуванні однієї сторони другій стороні, що виключає застосування до цих правовідносин норм Цивільного кодексу України та можливість притягнення відповідача до цивільної відповідальності у вигляді стягнення збитків за невиконання цивільного зобов'язання.

Посилання позивача на статтю 224 Господарського кодексу України суд також вважає безпідставним виходячи з наступного.

Учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено (частина 1 статті 224 Господарського кодексу України).

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною (частина 2 статті 224 Господарського кодексу України).

Таким чином, за приписами норм Господарського кодексу України збитками у вигляді упущеної вигоди, є неодержані стороною доходи.

Міська рада не є суб'єктом господарювання, який може одержувати прибуток, а тому в даного суб'єкта правовідносин не має правових підстав для звернення з позовом до суду, предметом якого є стягнення упущеної вигоди (неодержаного доходу).

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", за невиконання норм якого позивач просить стягнути з відповідача збитки, такий вид відповідальності як сплата упущеної вигоди (неодержаного доходу) також не передбачений.

У відповідності до статті 33 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно статті 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об"єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Таким чином, суд вважає вимоги позивача необґрунтованими, не підтвердженими доданими до матеріалів справи доказами, та такими, що не підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується статтею 49 Господарського процесуального кодексу України. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав державне мито покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Суми, які підлягають сплаті за проведення судової експертизи, послуги перекладача, адвоката, витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу та інші витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: при задоволенні позову - на відповідача; при відмові в позові - на позивача; при частковому задоволенні позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, судові витрати у даній справі покладаються на позивача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, статтями 11, 509, 548, 599, 612, 629, 639, 1054, 1067 Цивільного кодексу України, статтями 173, 179, 193 Господарського кодексу України, статтями 1, 4, 12, 22, 33, 44, 49, 75, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні клопотання позивача про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи відмовити.

У позові відмовити повністю.

Повне рішення складено 17.03.2015 р.

Суддя П.В. Хотенець