ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

12.03.15р. Справа № 904/1917/15

Суддя Колісник І.І. , розглянувши матеріали

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м. Орджонікідзе, Дніпропетровська область

до Управління Державної служби охорони при ГУМВС України у Дніпропетровській області, м. Дніпропетровськ

про відшкодування завданих збитків та стягнення моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Управління Державної служби охорони при ГУМВС України у Дніпропетровській області про відшкодування збитків у сумі 1 200 000,00 грн. та стягнення моральної шкоди у сумі 500 000,00 грн.

Позовна заява підлягає поверненню з наступних підстав.

Пунктом 5 частини другої статті 54 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити: виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують позов; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; законодавство, на підставі якого подається позов.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що між ним та Управлінням державної служби охорони при УМВС України в Дніпропетровській області було укладено договір № 5208/15 2007 від 24.05.2007 року про централізовану охорону майна на об'єкті, за умовами якого останній повинен був здійснювати охорону майна та обслуговування сигналізації на об'єкті. Позивач вважає, що Управлінням державної служби охорони при УМВС України в Дніпропетровській області не були виконані належним чином взяті на себе зобов'язання за договором, що і дає йому право на звернення до суду з позовом про стягнення з Управління державної служби охорони при УМВС України в Дніпропетровській області збитків у сумі 1 200 000,00 грн., завданих позивачу в результаті скоєного кримінального правопорушення на охоронюваному об'єкті.

Заявляючи вимогу про стягнення збитків, обґрунтованого розрахунку стягуваної суми позивач не додає. Також у тексті самої позовної заяви відсутні будь-які посилання на докази, які б підтверджували завдані позивачу збитки у сумі 1200000,00 грн.

За змістом пункту 3.5. частини п'ятої постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" господарський суд повертає позовну заяву, що не містить обґрунтованого розрахунку стягуваної чи оспорюваної суми, або такий розрахунок не додано до заяви.

Згідно з пунктом 3 статті 63 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо у позовній заяві не вказано обставин, на яких ґрунтується позовна вимога, доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини, обґрунтований розрахунок стягуваної чи оспорюваної суми.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини першої статті 57 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Позивач до позовної заяви доказів сплати судового збору не додає, натомість просить застосувати до нього пільги, передбачені пунктом 6 статті 5 Закону України "Про судовий збір" чи звільнити його від сплати судового збору до винесення судового рішення, посилаючись при цьому на те, що він перебуває в скрутному матеріальному становищі.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору звільняються, зокрема, позивачі - за подання позовів про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину.

Підставою позовних вимог, заявлених до відповідача, є не вчинення останнім злочину, а неналежне виконання ним договірних зобов'язань стосовно охорони об'єкту, що не підпадає під обставини для звільнення позивача від сплати судового збору у розумінні пункту 6 частини першої статті 5 вказаного Закону.

За частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

При цьому слід враховувати приписи пункту 3.1. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 року № 7 (із змін. і доп.) "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" за змістом якого єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, вирішення судом питання про відстрочення сплати судового збору можливе за наявності подання позивачем доказів на підтвердження його неналежного майнового стану, що перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Позивач є суб'єктом господарювання, який здійснює господарську (підприємницьку) діяльність на власний ризик з метою одержання прибутку.

За таких обставин посилання позивача лише на обставину, пов'язаною з відсутністю коштів не може вважатися підставою для звільнення від сплати судового збору.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 63 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Суд звертає увагу позивача на те, що зазначені порушення допущені в черговий раз і не були усунені після повернення позову з цих же підстав відповідно до ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 18.02.2015 року (суддя Ніколенко М.О.).

За змістом статті 63 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви без розгляду у даному випадку є не правом, а обов'язком суду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Керуючись п.п. 3, 4 ст. 63, ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття - 12.03.2015 року та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного господарського суду через господарський суд Дніпропетровської області протягом п'яти днів з дня, наступного за днем її прийняття.

Додатки: позовна заява з додатками на 67-ми аркушах, конверт.

Суддя І.І. Колісник