УХВАЛА

про повернення позовної заяви

04.03.2015Справа № 910/4774/15-г

Суддя Ломака В.С., розглянувши позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхове товариство «Іллічівське»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАНССІТІ»

про стягнення 20 255, 68 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Страхове товариство «Іллічівське» звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАНССІТІ» про стягнення 20 255, 68 грн.

Подана Приватним акціонерним товариством «Страхове товариство «Іллічівське» позовна заява про стягнення 20 255, 68 грн. не відповідає вимогам розділу VIII Господарського процесуального кодексу України, а тому підлягає поверненню з посиланням на ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з ч. 1 ст. 54 Господарського процесуального кодексу України позовна заява підписується повноваженою посадовою особою позивача або його представником.

В силу приписів ч. 2 ст. 28 Господарського процесуального кодексу України керівники підприємств та організацій, інші особи, повноваження яких визначені законодавством або установчими документами, подають господарському суду документи, що посвідчують їх посадове становище.

Таким чином, право на представництво юридичної особи пов'язане не з конкретною фізичною особою, а з наявністю акта органу управління юридичної особи, котрим ця юридична особа наділяє посадову особу повноваженнями вчиняти певні юридичні дії від імені підприємства.

До позовної заяви додано довіреність б/н від 10.07.2014 р., підписану Директором ПрАТ «СТ «Іллічівське» Ю.П. Гришан, зі змісту якої вбачається, що право підписувати позовної заяви від імені позивача надано Пахолку Тарасу Павловичу, тоді як сама позовна заява підписана представником ПрАТ «СТ «Іллічівське» п. А.В. Чекаловим.

При цьому, до позовної заяви не надано жодних доказів на підтвердження повноважень Чекалова А.В., як і відсутні посилання на такі документи, що позбавляє суд можливості дійти однозначного висновку, що позовна заява підписана особою, яка має право її підписувати.

Тоді як, відповідно до п. 3.5. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", недодержання вимог статей 54, 56 та пунктів 2 і 3 частини першої статті 57 ГПК щодо форми, змісту і додатків до позовної заяви тягне за собою наслідки, передбачені статтею 63 ГПК України. Такі ж наслідки настають, в разі коли в позовній заяві відсутні відомості про прізвище та посаду керівника юридичної особи або до позовної заяви не додано належні документи на підтвердження повноважень особи, що підписала цю заяву як представник позивача в господарському суді (частини третя - шоста статті 28 ГПК), і на ці документи немає посилання в заяві.

Крім того, в силу приписів ст. 58 Господарського процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об'єднано кілька вимог, зв'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

За своїм процесуальним призначенням інститут об'єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об'єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об'єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Зі змісту статті 58 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що вона визначає можливість об'єднання позовних вимог лише за умови, коли вони пов'язані між собою підставою виникнення або поданими доказами.

У разі недотримання вказаного правила настають наслідки, визначені пунктом 5 частини 1 статті 63 Господарського процесуального кодексу України, якою встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, якщо у позовній заяві порушено правила об'єднання вимог або об'єднано в одній позовній заяві кілька вимог до одного чи кількох відповідачів і сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Отже, порушенням правила об'єднання вимог, є об'єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з'ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов'язку.

Відповідно до п. 3.6. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" наголошено, що позивач має право об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами (зокрема, про стягнення неповернутого кредиту, відсотків за користування кредитом і неустойки; про визнання недійсним акта і про відшкодування заподіяної у зв'язку з його виданням шкоди; про стягнення вартості недостачі товару, одержаного за кількома транспортними документами і оформленої одним актом приймання або коли такий товар сплачено за одним розрахунковим документом; про спонукання до виконання зобов'язань за господарським договором і про застосування заходів майнової відповідальності за його невиконання тощо). Право об'єднати кілька однорідних позовних заяв або справ, у яких беруть участь ті ж самі сторони, надане також судді. При цьому останній вправі вирішувати питання про об'єднання лише тих заяв (справ), які перебувають в його провадженні.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов'язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов'язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 58 та пункт 5 частини першої статті 63 ГПК). Наприклад, господарський суд повинен повернути позовну заяву без розгляду, якщо: позов поданий одночасно до залізниці та вантажовідправника (вантажоодержувача), і в цій позовній заяві об'єднані вимоги, що ґрунтуються на комерційному акті, з вимогами, які обґрунтовані іншими документами; об'єднано вимоги про стягнення сум боргу, який виник з різних договорів або інших правочинів, і т.п.

В даному випадку, як вбачається з матеріалів позовної заяви позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача шкоди в порядку регресу у розмірі 20 255, 68 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що між ним та відповідачем був укладений поліс обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АА/5137622 щодо транспортного засобу «Богдан А091», реєстраційний номер АА1138АА. 24.04.2012 р. в м. Києві відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «Богдан А091», реєстраційний номер АА1138АА, під керуванням водія відповідача Шимановського І.А. та автомобіля «Skoda», реєстраційний номер АА8220ІР, під керуванням водія Свитенко М.С. Водій відповідача Шимановський І.А., який керував транспортним засобом «Богдан А091», реєстраційний номер АА1138АА, постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 08.06.2012 р. у справі № 2604/11320/2012 був визнаний винним у порушенні ПДР, у зв'язку з чим позивач сплатив потерпілій стороні 15 373, 52 грн. страхового відшкодування на підставі платіжного доручення № 5921 від 20.07.2012 р.

Крім того, позивач посилається на те, що між ним та відповідачем був укладений поліс обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АЕ/0609240 щодо транспортного засобу «Богдан А091», реєстраційний номер АІ0741АА. 18.01.2013 р. в м. Києві відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «Богдан А091», реєстраційний номер АІ0741АА, під керуванням водія відповідача Яковенка М.М., та автомобіля «Daewoo», реєстраційний номер АІ4776ВТ, під керуванням водія Гудзенко С.А. Водій відповідача Яковенко М.М., який керував транспортним засобом «Богдан А091», реєстраційний номер АІ0741АА, постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 08.02.2013 р. у справі № 755/1729/13-п був визнаний винним у порушенні ПДР, у зв'язку з чим позивач сплатив потерпілій стороні 4 882, 16 грн. страхового відшкодування на підставі платіжного доручення № 3447 від 15.04.2013 р.

Як стверджує позивач, він звертався до відповідача з вимогами про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок вищевказаних дорожньо-транспортних пригод, в порядку регресу, проте його вимоги відповідачем задоволені не були.

З наведеного вбачається, що позивачем у поданій до суду позовній заяві об'єднано вимоги про стягнення шкоди, який виник з двох різних страхових полісів, які в силу п. 1.8. ч. 1 ст. 1 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» є єдиною формою внутрішнього договору страхування, яка посвідчує укладення такого договору, що, як на тому наголошено в п. 3.6. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" є підставою для повернення позовної заяви позивачу.

Так, для встановлення обставин справи при розгляді такої позовної заяви, судом має бути досліджено два окремих страхових поліса, обставини виконання кожного з яких сторонами підтверджується різними доказами та крім того, при вирішенні спору судом мають бути оцінені на предмет документального підтвердження та відповідності чинному законодавству заявлений позивачем до стягнення розмір шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортних пригод, яку позивач просить стягнути з відповідача в порядку регресу, за двома різними страховими полісами.

Оскільки підставами виникнення спірних правовідносин сторін є договори, кожен із яких, незважаючи на однаковий суб'єктний склад та правову природу, породжує різні взаємні права та обов'язки, які хоч і є подібними, але стосуються окремих транспортних засобів, цивільна правова відповідальність власників яких застрахована позивачем окремими договорами, суд дійшов висновку, що сумісний розгляд об'єднаних позивачем вимог не лише суперечить приписам ст. 58 ГПК України, але й значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті, так як подані в обґрунтування позовних вимог докази, є окремими по вказаним договорам.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що зазначений позов підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву повернути без розгляду.

Звернути увагу позивача, що після усунення недоліків, які стали підставою повернення позовної заяви без розгляду, він може повторно звернутися до господарського суду міста Києва з позовом.

Суддя В.С. Ломака