ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2015 рокуСправа № 912/5036/14
Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Н.В. Болгар розглянув у засіданні справу № 912/5036/14

за позовом: товариства з обмеженою відповідальністю "Ринок "Престиж";

до відповідача: фізичної особи-підприємця ОСОБА_1;

про стягнення 483 575 грн.

Представники:

позивача - Гуменний А.М. , довіреність № 213 від 21.01.15 ;

відповідача - адвокат ОСОБА_3, договір про надання правової допомоги КР №018804 від 13.01.15.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ринок "Престиж" (далі по тексту - Товариство) звернулось до господарського суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі по тексту - Підприємець) 483 575 грн. збитків.

До суми збитків заявником позову віднесені 478 975 грн., як вартість пошкодженого внаслідок пожежі вночі 14.11.14 з причин проникнення до приміщення невстановленої особи (осіб) та підпалу майна, що передавалося відповідачеві за договором оренди нежитлового приміщення № 17 від 19.06.13 (далі по тексту - Договір), та 4 600 грн. витрат по оплаті проведених експертних досліджень.

Позов обґрунтований посиланням на неналежне виконання Підприємцем зобов'язань по збереженню орендованого майна - нежитлового приміщення загальною площею 53,6 кв. м по АДРЕСА_1, обладнаного технічними засобами охорони, призначеними для передачі сповіщень на пункт централізованого нагляду та приладами автоматичної пожежної сигналізації, запобігаючи його псуванню або пошкодженню шляхом укладення відповідних договорів із спеціалізованими установами чи підприємствами з метою охорони та пожежної безпеки, тобто незабезпечення охорони приміщення в неробочий та нічний час найманими працівниками.

Відповідач надав заперечення, в яких просить у задоволенні позову відмовити повністю, посилаючись на те, що

за заявою Підприємця відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР за № 009899, а за заявою Товариства - за № 0099909 із попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 194 КК України;

наявні на даний час докази свідчать про факт завдання збитків (шкоди) майну як Підприємця, майно якого вартістю 200 000 грн. знаходилося у приміщенні, так і Товариства внаслідок злочину;

порядок відшкодування шкоди потерпілому, завдану внаслідок кримінального правопорушення, унормований КПК України, зокрема ст. ст. 127, 128 цього Кодексу, за вимогами яких така шкода покладається на особу, що за законом несе цивільну відповідальність за таку шкоду;

у справі, як і в зазначених кримінальних провадженнях, відсутні будь-які докази (відомості), які б вказували про причетність (вину) відповідача до пожежі, за наявності доказів про її виникнення внаслідок злочину - умисного проникнення (шляхом злому вхідних дверей) та підпалу приміщення;

зобов'язань орендаря щодо цілодобової охорони приміщення, обладнання приміщення системами охоронної та пожежної сигналізації (з виведенням сигналів на пульт охоронного та пожежного спостереження) Договір не містить;

діюче законодавство України обов'язок щодо забезпечення пожежної безпеки покладає на власників, зокрема, у формі здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж, і використання для цієї мети виробничої автоматики;

обов'язок сторін щодо забезпечення пожежної безпеки орендованого майна повинні визначатися у договорі оренди (ст. 5 Закону України "Про пожежну безпеку", діючого на час укладання Договору);

інформацією про страхування позивачем належного йому приміщення відповідач не володіє, Договором не встановлювався обов'язок орендаря укласти договір страхування переданого в оренду приміщення;

додані до позовної заяви договори по обслуговуванню систем охоронної та пожежної сигналізації приміщення 2011 р., укладені колишнім орендарем - ПАТ "ПриватБанк" не мають відношення до правовідносин сторін по Договору і докази того, що права і обов'язки по таких договорах прийняті Товариством після припинення використання приміщення під банківське відділення, їх чинності на момент передачі приміщенні в оренду Підприємцю із покладенням на неї обов'язків по їх виконанню, відсутні;

вина Відповідача у пожежі відсутня, як і причинний зв'язок між виконання ним обов'язків по збереженню орендованого майна (дотримання вимог пожежної безпеки) та збитками позивача, тобто підстав для притягнення відповідача до цивільної відповідальності у формі відшкодування збитків у даній справі немає;

позивача не обґрунтував та не надав доказів ступеня відповідальності (вини) відповідача на підтвердження того, що за умови додержання орендарем своїх обов'язків по Договору (яких саме) відповідні негативні наслідки злочину не настали або були б істотно меншими;

Закон України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" (ст. 7) та нормативно-правові акти у сфері оціночної діяльності передбачають визначення збитків або розміру відшкодування окремим видом майнової оцінки, натомість позивач оцінює розмір завданих йому збитків на підставі звіту про визначення вартості приміщення, складеного 20.11.14, в якому визначені відновна вартість приміщення - 310 815 грн., ринкова вартість приміщення - 564 095 грн., залишкова вартість приміщення - 85 120 грн.;

суми, приведені оцінювачем у звіті про визначення вартості приміщення не є збитками у розумінні ст. 22 Цивільного кодексу України, ст. ст. 224, 225 Господарського кодексу України;

розмір завданих збитків, який становить від'ємне значення ринкової вартості приміщення та його залишкової вартості - 478 975 грн., суперечить наведеним нормам законодавства України.

Товариством після пожежі самостійно здійснено відновлення приміщення із поліпшенням його стану і не повернуто його Підприємцю в межах строку дії Договору - до 19.01.15.

У засіданні 26.01.15 господарським судом на підставі ст. 77 Господарського процесуального кодексу України оголошувалася перерва до 14:00 16.02.15.

У засіданні 16.02.15 позивач в особі представника подав клопотання про витребування доказів, в якому просить:

- зобов'язати відповідача надати суду копії трудових договорів, укладених Підприємцем та працівниками магазину "Квіти", розташованому в орендованому приміщенні по вул. Орджонікідзе, 9 п;

- витребувати в СВ Кіровоградського МВ УМВС України в Кіровоградській області копії матеріалів кримінального провадження за № 009909 від 14.11.04, де містяться докази того, що в орендованому приміщенні працювали сторонні особи, з якими не було укладено трудові договори і вони мали безперешкодний доступ до майна Товариства;

- зобов'язати відповідача надати суду докази охорони орендованого приміщення в нічний час в період з 10 по 14 листопада 2014 року;

- зобов'язати відповідача надати суду докази ведення обліку користуванням орендованим приміщенням найманими працівниками, які працюють в магазині "Квіти", докази визначення осіб, відповідальних за відкриття - закриття магазину, докази здійснення контролю за збереженням орендованого майна особами, які працювали в магазині без укладення трудових договорів, докази укладення договорів з матеріально - відповідальними особами, докази визначення осіб, відповідальних за дотриманням правил пожежної безпеки.

Представник відповідача в усній формі виклав заперечення на клопотання.

Господарський суд клопотання не задовольнив з огляду на ст. 38 Господарського процесуального кодексу України та обставини справи.

У клопотанні не доведеного того, яким чином наявність копій трудових договорів, ведення обліку користування орендованим приміщенням найманими працівниками та визначення відповідальних за відкриття-закриття магазину (за умови наявності такого), а також наявність у кримінальному провадженні доказів того, що в орендованому приміщенні працювали сторонні особи і вони мали безперешкодний доступ до майна Товариства вплине на судове рішення у даній справі, відповідальною особою за понесені збитки в якій позивачем зазначено саме Підприємця. Підстави витребування у відповідача доказів охорони орендованого приміщення в нічний час з 10 по 14 листопада 2014 р. відсутні, оскільки представником Підприємця надані пояснення про те, що такої охорони не здійснювалося - двері приміщення, в якому у нічний час не було працівників, зачинялися на ключ, також приміщення захищалося ролетами. Щодо укладення договорів з матеріально-відповідальними особами та визначення осіб, відповідальних за дотриманням правил пожежної безпеки, то представник відповідача надав пояснення що такою матеріально-відповідальною особою та відповідальною за дотриманням правил пожежної безпеки є безпосередньо Підприємець. До повноважень господарського суду не входить встановлення особи, відповідальної за злочин, оскільки таке є обов'язком слідчих органів.

При розгляді матеріалів справи, заслуховуванні пояснень представників сторін господарський суд встановив наступне.

По Договору із строком дії з 19.06.13 по 19.01.15 та акта приймання передачі від 02.07.13 Товариство - орендодавець передало належне йому на праві власності нежитлове приміщення площею 53,6 кв. м, яке знаходиться в одно поверховій металопрофільній панельній будівлі по АДРЕСА_1 Підприємцю - орендарю.

Як вбачається із акта про пожежу від 14.11.14, повідомлення про пожежу приміщення магазину (торговельного павільйону) по АДРЕСА_1 надійшло о 04 год. 58 хв.

Відповідно до витягу із кримінального провадження № 009899, 14.11.14 до Кіровоградського МВ УМВС України в Кіровоградській області надійшла заява від ОСОБА_1 про те, що невідомі особи шляхом підпалу знищили належне їй майно , яке знаходилось в приміщенні магазину "Квітка", що по вул. Орджонікідзе, 9 п, завдавши останній матеріальні збитки на суму 200 000 грн.

За довідкою Кіровоградського міського відділу управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області № 2307/01-40 від 19.11.14, наданої керівнику Товариства, причиною пожежі є підпал і для визначення остаточної причини виникнення пожежі необхідне проведення пожежно-технічної експертизи організацією, яка має ліцензію на право проведення даних видів робіт.

Докази проведення експертних досліджень за дорученням правоохоронних органів відсутні.

За заявою керівника Товариства експертне дослідження причин і обставин виникнення 14.11.14 пожежі торгівельного павільйону, який знаходиться в АДРЕСА_1, проведено 20.11.14 в присутності керівника і головного бухгалтера Товариства спеціалістом з пожежно-технічних досліджень ОСОБА_4 У висновку № 101, складеному 27.11.14, такий спеціаліст зазначив, що виходячи із наданих йому матеріалів, аварійний режим роботи електрострумоприймачів, а також самозаймання речовин або матеріалів безпосередніми технічними причинами пожежі не являються; найбільш ймовірною безпосередньою технічною причиною виникнення пожежі є стороннє відкрите джерело вогню в вигляді полум'я сірника або іншого подібного по потужності джерела вогню, що також підтверджується довідкою про результати первинного огляду місця пригоди співробітниками управління державної служби надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області.

Докази того, що на даний час остаточне рішення по кримінальному провадженню прийняте, проведене досудове розслідування, спрямоване на розкриття вчиненого кримінального порушення, тобто встановлено особу, яка здійснила підпал, або встановлені обставини вчинення протиправних дій, відсутні.

Експерт-оцінювач ТОВ "Експертна правова консалтингова компанія ЮрЕкс" ОСОБА_5, який має кваліфікаційне свідоцтво, видане УКШ і ФДМУ № 8382 від 19.05.12, свідоцтво про реєстрацію в державному реєстрі оцінювачів від 22.06.12 № 9365, посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ № 8739-ПК від 23.05.14 за замовленням Товариства про визначення ринкової вартості об'єкту оцінки 20.11.14 склав "Звіт про визначення вартості нежитлового приміщення загальною площею 53,6 кв. м по АДРЕСА_1", згідно якого ринкова вартість нежитлового приміщення станом до пожежі дорівнює: відновна вартість 310 815 грн., ринкова вартість 564 095 грн., залишкова вартість 85 120 грн.

Доводячи неналежне виконання відповідачем зобов'язань по Договору, позивач просить стягнути з першого збитки у сумі 478 975 грн., визначені ним шляхом віднімання від ринкової вартості - 564095 грн. залишкової вартості - 85 120 грн.

Відшкодування збитків, як це передбачено п. 4 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України, є правовим наслідком, встановленим договором або законом у разі порушення зобов'язання.

Згідно з ст. 610, ч. ч. 1, 2 ст. 623 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання); боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки; розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.

У відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України під збитками розуміються втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) та доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Сума 478 975 грн. не є збитками у розумінні ст. 22 Цивільного кодексу України.

Під збитками у ч. 2 ст. 224 Цивільного кодексу України розуміються витрати, зроблені управленою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Сума 478 975 грн. не є збитками у розумінні ч. 2 ст. 224 Господарського кодексу України.

До відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України, про що зазначено у його ч. 6 ст. 283.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 779 Цивільного кодексу України, наймач зобов'язаний усунути погіршення речі, яка сталася з його вини, а у разі неможливості відновлення речі наймодавець має право вимагати відшкодування завданих йому збитків.

Докази того, що Товариство як наймодавець вимагало від Підприємця як наймача усунути погіршення нежитлового приміщення, яке перебувало в оренді останнього за Договором, відсутні.

Позивач не доказав, що йому завдані збитки у розмірі 478 975 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 773 Цивільного кодексу України, наймач зобов'язаний користуватися річчю відповідно до її призначення та умов договору.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про пожежну безпеку", чинного на дату укладення Договору, обов'язки сторін щодо забезпечення пожежної безпеки орендованого майна повинні бути визначені у договорі оренди.

Зобов'язанням орендаря по Договору, зокрема, є додержання правил по техніці безпеки та пожежної безпеки в приміщенні та несення повної відповідальності; виключати доступ до майна сторонніх осіб.

Надані відповідачем технічний звіт про електротехнічні вимірювання, посвідчення про проходження орендарем спеціального (пожежно-технічного) навчання, витяг із техпаспорту щодо придбання вогнегасника, відсутність приписів органів МНС про усунення поршень вимог пожежної безпеки на об'єкті, зауважень (вимог) Товариства щодо збереження орендованого майна, дотримання правил пожежної безпеки в порядку реалізації повноважень, передбачених п. п. 4.1, 4.2 Договору, відсутні.

Докази надіслання (вручення) Товариством доданих до пояснень в обґрунтування позовних вимог (надішли до господарського суду 13.02.15) листів вих. № 135 від 02.10.13, № 26 від 19.03.14 про підключення сигналізації до пульту, заміну замків на вхідних дверях, обов'язок відремонтувати ролети та дах, отримання яких представником відповідача заперечено у засіданні, відсутні.

Позивач не довів порушення відповідачем зобов'язань за договором.

Докази передачі орендодавцем по Договору та акта приймання-передачі орендарю приміщення, обладнаного технічними засобами охорони, які призначені для передачі сповіщень на пункт централізованого нагляду та приладами автоматичної пожежної сигналізації відсутні, як відсутнє й доведення позивачем обов'язку відповідача здійснити підключення таких приладів та несення витрат по їх утриманню.

Те, що публічне акціонерне товариство "ПриватБанк", орендуючи у Товариства по договору "оренди малої архітектурної форми" № 2 від 01.12.10 МАФ, укладало договір на технічне обслуговування приладів пожежної безпеки № 05/11 від 01.03.11 із ТОВ "Брут", договір спостереження та охорону об'єкта за допомогою ПЦН № 1017 від 01.02.11 із ПП "Укртехгруп", не свідчить про обов'язок Підприємця укласти такі самі договори або пролонгувати їх. Крім того, докази належності приладів (систем) пожежної безпеки, спостереження та охорони, встановлених за такими договорами Товариству чи Підприємцю відсутні.

Відповідно до довідки товариства з обмеженою відповідальністю "АПС-Кіровоград" № 39 від 15.01.15, згідно з договором на виконання послуг пожежного спостереження за установками пожежної автоматики об'єкту та технічного обслуговування системами пожежного спостереження № ДГ-03293 від 01.02.11 та договору про внесення змін № 13 від 01.06.13 ТОВ "АПС-Кіровоград" здійснювало спостереження та технічне обслуговування системи пожежного спостереження на об'єкті до 01.06.13, тобто на дату укладення Договору такі послуги вже не виконувалися.

Згідно з п. 4.6 ДБН В.2.5-56-2010 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту", не підлягають обладнанню системами пожежної сигналізації окремо розташовані застраховані наземні об'єкти торгівлі, громадського харчування, побутового обслуговування населення, площа яких незалежно від їх ступеня вогнестійкості не перевищує 100 кв. м.

Позивач не довів обладнання ним системами пожежної сигналізації нежитлового приміщення, переданого в оренду відповідачу, страхування такого приміщення як об'єкта торгівлі, або обов'язку Підприємця вчинити такі дії.

Наявність в орендаря обов'язку по Договору охороняти нежитлове приміщення відсутнє.

Відповідальність, зокрема за невиконання (неналежне виконання) зобов'язань, є наслідком правопорушення, склад якого утворюють суб'єкт, об'єкт, суб'єктивна сторона, об'єктивна сторона. Суб'єктом є боржник, об'єктом правопорушення є зобов'язальні правовідносини, в які вступили кредитор і боржник. Суб'єктивну сторону цивільного правопорушення утворює вина. Об'єктивну сторону правопорушення створюють: наявність збитків, протиправність поведінки боржника, що виразилася в невиконанні або неналежному виконанні узятого зобов'язання, причинний зв'язок між протиправною поведінкою боржника і збитками.

Зі змісту статей 614, 623 ЦК України та статті 226 ГК України вбачається, що для застосування такого заходу відповідальності, як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) порушення зобов'язання; 2) збитки; 3) причинний зв'язок між порушенням зобов'язання та збитками; 4) вина.

Відсутність хоча б одного елемента складу правопорушення, за загальним правилом, виключає настання відповідальності у вигляді відшкодування збитків.

Товариством не доведено наявність усіх елементів господарського правопорушення для стягнення збитків з Підприємця.

Відповідно до ч. 4 ст. 285 Господарського кодексу України, орендар відшкодовує орендодавцю вартість орендованого майна у разі відчуження цього майна або його знищення чи псування з вини орендаря.

У п. 5.3 Договору сторони узгодили умову про те, що у разі псування чи знищення орендованого майна, орендар відшкодовує орендодавцю первісну вартість пошкодженого або втраченого майна.

За звітом про визначення вартості нежитлового приміщення, названим вище, первинна вартість будівлі становить 6 104 грн.

Господарський суд враховує й те, що вартість майна, переданого в оренду у Договорі та/чи акті прийому передачі майна, звіті про визначення його вартості не зазначена; у довідці вих. № 210 від 13.01.15 йдеться про те, що нежитлове приміщення взяте на бухгалтерський облік 30.09.10 з балансовою вартістю 280 000 грн., в іншій довідці без номеру і дати - за балансовою вартістю 41 559 грн. 92 коп. на таку саму дату взяття на облік.

Товариство не довело вини Підприємця у знищенні (пошкодженні) переданого в оренду по Договору майна та того, що сума яку воно просить стягнути є первісною вартістю такого майна.

Наявність у відповідача обов'язку відшкодувати суми, сплачені за проведення дослідження причин і обставин виникнення пожежі, визначення вартості нежитлового приміщення, заявник позову не довів.

З урахуванням викладеного, господарський суд прийшов до висновку про безпідставність вимог Товариства, обґрунтованість заперечень Підприємця на такі вимоги, тому відмовляє у задоволенні позову повністю.

Згідно з ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати по справі покладаються на позивача.

У засіданні 16.02.15 господарським судом проголошені вступна і резолютивна частини рішення.

Керуючись ст. ст. 82, 84, 85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи Дніпропетровським апеляційним господарським судом.

Апеляційна скарга на рішення подається через місцевий господарський суд, який розглянув справу, протягом десяти днів з дня підписання рішення, оформленого відповідно до ст. 84 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 20.02.15.

Суддя Н. В. Болгар