РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.02.2015№910/29001/14

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., при секретарі судового засідання Грабовській А.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні

справу № 910/29001/14

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Союз членів трудового колективу», м. Харків,

до Міністерства інфраструктури України, м. Київ,

про визнання права на придбання державного майна в процесі приватизації та зобов'язання вчинити певні дії,

за участю представників:

позивача - Полякова В.П. (довіреність від 12.01.2015 №01/1);

відповідача - Лозовського О.М. (довіреність від 19.12.2014 №7487/15/14-14).

Товариство з обмеженою відповідальністю «Союз членів трудового колективу» (далі - Товариство) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства інфраструктури України (далі - Міністерство) про:

- визнання за Товариством пріоритетного права та інтересів на придбання єдиного майнового комплексу державного підприємства «Орган з сертифікації телекомунікаційних мереж у транспортно-дорожньому комплексі «Дортранстелеком» (далі - ДП «Дортранстелеком») у процесі приватизації;

- зобов'язання Міністерства подати пропозиції про включення єдиного майнового комплексу ДП «Дортранстелеком» до переліку об'єктів, що підлягають приватизації на підставі та в порядку, визначеному чинним законодавством України.

Позов мотивовано тим, що:

- трудовим колективом ДП «Дортранстелеком» на загальних зборах 13.08.2013 було прийнято рішення, яке оформлено протоколом, про ініціювання приватизації названого підприємства відповідно до Закону України «Про приватизацію державного майна» (далі - Закон);

- 04.10.2013 на загальних зборах членів трудового колективу ДП «Дортранстелеком» прийнято рішення скористатись наданим чинним законодавством України правом на придбання в процесі приватизації державного майна, а саме єдиного майнового комплексу ДП «Дортранстелеком» у встановленому чинним законодавством України порядку;

- 17.10.2013 шістьма членами трудового колективу ДП «Дортранстелеком» із загальної кількості десять осіб проведено установчі збори, оформлено та підписано протокол установчих зборів засновників Товариства від 17.10.2013, затверджено його статут;

- Товариство зареєстровано 31.10.2013, про що державним реєстратором Реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції Мартиненко О.В. було внесено відповідний запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців за № 1 57197;

- таким чином, на думку позивача, Товариство відповідає вимогам частини другої статті 8 Закону, оскільки засновано на підставі рішення загальних зборів, в яких брало участь більше 50 відсотків працівників підприємства;

- з моменту державної реєстрації Товариства члени трудового колективу ДП «Дортранстелеком» як громадяни України вчиняють дії щодо реалізації свого права на придбання єдиного майнового комплексу названого підприємства в процесі приватизації через дії заснованого ними господарського товариства як юридичної особи;

- позивач вважає, що відповідач не визнає пріоритетних права та інтересів членів трудового колективу ДП «Дортранстелеком» на придбання єдиного майнового комплексу ДП «Дортранстелеком» в процесі приватизації, перешкоджає реалізації права та інтересів, а також порушує чинне законодавство України.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 26.12.2014 порушено провадження у справі.

29.12.2014 Товариство подало суду заяву про забезпечення позову, в якій просило суд заборонити всім державним реєстраторам юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції Харківської області вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо державної реєстрації припинення ДП «Дортранстелеком», у тому числі: приймати документи на державну реєстрацію припинення названої юридичної особи шляхом приєднання, вносити до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців запис про припинення ДП «Дортранстелеком» шляхом приєднання та дані про юридичних осіб-правонаступників.

22.01.2015 позивач подав суду документи, підготовлені на виконання вимог ухвали суду про порушення провадження у справі.

23.01.2015 відповідач подав суду відзив, в якому вказав таке:

- відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.03.2011 № 265-р «Питання управління Міністерством інфраструктури об'єктами державної власності» затверджено перелік підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Міністерства. До названого переліку входить ДП «Дортранстелеком»;

- з метою забезпечення реалізації державної політики в галузі транспорту та ефективного використання державного майна Міністерством видано наказ від 26.12.2013 № 1063 «Про реорганізацію ДП «Орган з сертифікації телекомунікаційних мереж в транспортно-дорожньому комплексі «Дортранстелеком» (далі - Наказ № 1063);

- відповідно до пункту 1 Наказу № 1063 передбачено реорганізувати ДП «Дортранстелеком» шляхом приєднання до державного підприємства «Орган з сертифікації автоматизованих та автоматичних систем управління та умов процесу перевезень на залізничному транспорті»;

- постановою Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2014, залишеною без змін за результатами апеляційного та касаційного перегляду, зі справи № 820/180/14 за позовом Товариства до Міністерства про визнання нечинним Наказу № 1063 у задоволенні позову відмовлено;

- 13.01.2015 державним реєстратором юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції Куциною Ю.С. внесено запис за № 0039675 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців про проведення державної реєстрації припинення юридичної особи ДП «Дортранстелеком»;

- відповідно до пункту 5.1 Положення про регіональне відділення Фонду державного майна України, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 15.05.2012 № 678 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.06.2012 за № 935/21247, регіональне відділення відповідно до покладених на нього завдань та в межах повноважень, делегованих Фондом у сфері приватизації державного майна: розробляє пропозиції щодо приватизації державного майна та надає їх Фонду для складання та затвердження переліків об'єктів, що підлягають приватизації. Тобто, до повноважень регіонального відділення у сфері приватизації державного майна належить тільки розробка пропозицій щодо приватизації державного майна, а вже потім Фонд державного майна України за поданням органів приватизації приймає рішення про затвердження переліків об'єктів, що підлягають приватизації;

- на думку відповідача, ні на момент подання позову, ані на даний час ДП «Дортранстелеком» не включено Фондом державного майна України до переліку об'єктів, що підлягають приватизації;

- крім того, відповідно до статті 12 Закону для приватизації об'єктів права державної власності необхідне відповідне рішення уповноваженого органу управління (в нашому випадку - Міністерства);

- Міністерство не приймало рішення про приватизацію ДП «Дортранстелеком» та відповідних пропозицій про включення даного підприємства до переліку об'єктів, що підлягають приватизації, до Фонду державного майна України не подавало, а тому ДП «Дортранстелеком» не є об'єктом приватизації.

26.01.2015 Товариство подало суду клопотання про повернення оригіналів письмових доказів відповідно до статті 40 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

13.02.2015 позивач подав суду заперечення на відзив, в якому вказав таке: Міністерство не виконує державну програму з приватизації належним чином; відповідач на чисельні звернення трутового колективу ДП «Дортранстелеком» неодноразово відмовлявся від розгляду питання приватизації підприємства, безпідставно визнавав приватизацію недоцільною, не визнавав право трудового колективу ДП «Дортранстелеком» на придбання підприємства в процесі приватизації без належного обґрунтування нормами чинного законодавства України з питань приватизації, посилаючись на своє рішення про реорганізацію ДП «Дортранстелеком», яке було прийнято без всебічного і неупередженого розгляду всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотримання принципів рівності, добросовісності, пропорційності та без врахування всіх норм законодавства України, на підставі яких повинен діяти орган державної влади.

Також 13.02.2015 Товариство подало суду клопотання про вихід за межі позовних вимог відповідно до статті 83 ГПК України, посилаючись на те, що припинення ДП «Дортранстелеком» як юридичної особи означає зникнення об'єкта права Товариства, а тому позивач просить суд про таке:

- відновити становище, яке існувало до порушення Міністерством права та інтересів Товариства шляхом відміни державної реєстрації припинення ДП «Дортранстелеком» Реєстраційною службою Харківського міського управління юстиції;

- зобов'язати Міністерство виконати обов'язок відновити майнове становище ДП «Дортранстелеком» в натурі, яке існувало до державної реєстрації припинення зазначеного підприємства, шляхом прийняття Міністерством як уповноваженим органом управління рішення про передачу ДП «Дортранстелеком» від правонаступника всіх активів, пасивів та зобов'язань, зазначених у «Передавальному акті балансових розрахунків, матеріальних цінностей, активів та пасивів по Державному підприємству «Орган з сертифікації телекомунікаційних мереж в транспортно-дорожньому комплексі «Дортранстелеком» () станом на 30 вересня 2014 року» від 24.10.2014.

У судовому засіданні 16.02.2015 представник позивача надав пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача надав пояснення по суті спору, проти задоволення позовних вимог заперечив.

Оцінивши наявні в матеріалах справи докази, які мають значення для розгляду справи по суті, проаналізувавши встановлені фактичні обставини справи в їх сукупності, заслухавши пояснення представників сторін, господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Позивач просив визнати за Товариством пріоритетне право та інтереси на придбання єдиного майнового комплексу ДП «Дортранстелеком» в процесі приватизації та зобов'язати Міністерство подати пропозиції про включення єдиного майнового комплексу ДП «Дортранстелеком» до переліку об'єктів, що підлягають приватизації на підставі та в порядку визначеному чинним законодавством України.

Відповідно до частини першої статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною другою статті 16 ЦК України визначено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

У преамбулі Закону вказано, що він регулює правові, економічні та організаційні основи приватизації державного майна та майна, що належить Автономній Республіці Крим, з метою створення багатоукладної соціально орієнтованої ринкової економіки України.

Приватизація державного майна (далі - приватизація) - це платне відчуження майна, що перебуває у державній власності, у тому числі разом із земельною ділянкою державної власності, на якій розташований об'єкт, що підлягає приватизації, на користь фізичних та юридичних осіб, які можуть бути покупцями відповідно до цього Закону, з метою підвищення соціально-економічної ефективності виробництва та залучення коштів для здійснення структурної перебудови національної економіки (стаття 1 Закону).

Відповідно до частини другої статті 2 Закону приватизація здійснюється на основі таких принципів: законності; державного регулювання та контролю; надання громадянам України пріоритетного права на придбання державного майна; надання пільг для придбання державного майна членам трудових колективів підприємств, що приватизуються; забезпечення соціальної захищеності та рівності прав участі громадян України у процесі приватизації; продажу об'єктів приватизації з урахуванням їх індивідуальних особливостей виключно за кошти; пріоритетного права трудових колективів на придбання майна своїх підприємств; створення сприятливих умов для залучення інвестицій; додержання антимонопольного законодавства; повного, своєчасного та достовірного інформування громадян про порядок приватизації та відомості про об'єкти приватизації; врахування особливостей приватизації об'єктів агропромислового комплексу, гірничодобувної промисловості, незавершеного будівництва, невеликих державних підприємств, підприємств, заснованих на базі об'єднання майна різних форм власності, та об'єктів науково-технічної сфери; забезпечення конкурентності продажу, якщо інше не визначено цим Законом.

Частиною третьою статті 25 Закону передбачено, що господарське товариство, до складу якого ввійшло не менш як 50 відсотків працівників підприємства, майно якого приватизується шляхом продажу на аукціоні чи за конкурсом, створене згідно зі статтею 8 цього Закону, користується пріоритетним правом на придбання цього майна за рівних запропонованих умов купівлі.

Враховуючи викладене, чинним законодавство України не передбачено такий спосіб захисту цивільного права як визнання пріоритетного права та інтересів на придбання єдиного майнового комплексу в процесі приватизації та зобов'язання державного органу подати пропозиції про включення єдиного майнового комплексу до переліку об'єктів, що підлягають приватизації.

Законом чітко визначено, що громадянам України надається пріоритетне право на придбання державного майна, а членам трудових колективів підприємств, що приватизуються, надаються пільги для придбання державного майна.

Отже, права та інтереси громадян України та трудових колективів підприємств, які приватизуються, захищені Законом і не потребують особливого судового захисту.

Щодо доводів позивача про необхідність приватизації ДП «Дортранстелеком» слід зазначити таке.

Судом встановлено, що трудовим колективом ДП «Дортранстелеком» на загальних зборах 13.08.2013 було прийнято рішення, яке оформлено протоколом, про ініціювання приватизації названого підприємства відповідно до Закону.

04.10.2013 на загальних зборах членів трудового колективу ДП «Дортранстелеком» прийнято рішення скористатись наданим чинним законодавством України правом на придбання в процесі приватизації державного майна, а саме єдиного майнового комплексу ДП «Дортранстелеком» у встановленому чинним законодавством України порядку.

17.10.2013 шістьма членами трудового колективу ДП «Дортранстелеком» із загальної кількості десять осіб проведено установчі збори, оформлено та підписано протокол установчих зборів засновників Товариства від 17.10.2013 і затверджено його статут.

Товариство зареєстровано 31.10.2013, про що державним реєстратором Мартиненко О.В. було внесено відповідний запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців за № 1 57197.

На думку позивача, Товариство відповідає вимогам частини другої статті 8 Закону, оскільки засновано на підставі рішення загальних зборів, в яких брало участь більше 50 відсотків працівників підприємства, а тому має пріоритетне право приватизувати єдиний майновий комплекс ДП «Дортранстелеком».

Частиною першою статті 2 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» (далі - Закон про малу приватизацію) встановлено, що об'єктами малої приватизації є: єдині майнові комплекси державних підприємств та їх структурних підрозділів, які можуть бути виділені в самостійні суб'єкти господарювання - юридичні особи (у тому числі ті, що передані в оренду, перебувають у процесі реструктуризації), на яких середньооблікова чисельність працюючих за звітний (фінансовий) рік не перевищує 100 осіб, а обсяг валового доходу від реалізації продукції (робіт, послуг) за такий період не перевищує 70 мільйонів гривень та/або вартості майна яких недостатньо для формування статутного капіталу акціонерного товариства, у тому числі разом із земельними ділянками державної власності, на яких вони розташовані (група А).

Відповідно до статті 7 Закону про малу приватизацію державну політику в сфері приватизації здійснюють Фонд державного майна України, його регіональні відділення та представництва у районах і містах, органи приватизації в Автономній Республіці Крим, що становлять єдину систему державних органів приватизації в Україні.

Ініціювати приватизацію об'єктів можуть державні органи приватизації, уповноважені органи управління або покупці (частина третя статті 7 Закону про малу приватизацію).

Згідно зі статтею 12 Закону уповноважені органи управління за результатами аналізу господарської діяльності суб'єктів господарювання, управління майном або корпоративними правами яких вони здійснюють, та з урахуванням ефективності використання майна таких суб'єктів господарювання подають щороку державним органам приватизації пропозиції стосовно включення об'єктів права державної власності до переліку об'єктів, що підлягають приватизації (у розрізі груп, визначених статтею 51 цього Закону), в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок подання уповноваженими органами управління державним органам приватизації пропозицій стосовно включення об'єктів права державної власності до переліку об'єктів, що підлягають приватизації, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 17.05.2012 № 384 «Деякі питання включення об'єктів права державної власності до переліку об'єктів, що підлягають приватизації».

Перелік необхідних документів для подачі заяви на приватизацію чітко визначений частиною четвертою статті 7 Закону про малу приватизацію та кореспондуються з нормами розділу 2 Порядку подання та розгляду заяви про включення до переліку об'єктів, що підлягають приватизації, та заяви про приватизацію щодо об'єктів державної власності груп А, Д та Ж, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 17.04.1998 № 772 «Про затвердження Порядку продажу об'єктів малої приватизації шляхом викупу, на аукціоні (в тому числі за методом зниження ціни, без оголошення ціни), за конкурсом з відкритістю пропонування ціни за принципом аукціону» (далі - Порядок).

Згідно з положеннями частини четвертої статті 7 Закону про малу приватизацію та розділу 2 Порядку покупці подають до відповідного органу приватизації заяву про включення підприємства до одного із зазначених у цій статті переліків об'єктів, що підлягають приватизації.

Заява повинна містити: назву об'єкта малої приватизації, його місцезнаходження; запропоновані умови купівлі та експлуатації об'єкта.

До заяви додаються:

а) для всіх заявників: перелік номерів рахунків у банківських установах, з яких здійснюватимуться розрахунки за придбаний об'єкт; документ про внесення плати за подання заяви; інформація про потенційних покупців або осіб, в інтересах яких придбавається об'єкт, їх засновників, учасників, у тому числі фізичних осіб - кінцевих власників; інформація щодо осіб, які прямо чи опосередковано контролюють заявника (з дня набрання чинності абзацу п'ятого підпункту 8 пункту 1 розділу І Закону України від 13.01.2012 № 4336-VI «Про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації щодо реалізації положень Державної програми приватизації на 2012 - 2014 роки» (далі - Закон № 4336-VI));

б) для юридичної особи: нотаріально посвідчені (легалізовані та перекладені - для нерезидентів) копії установчих документів (копія відповідного рішення органу місцевого самоврядування - для органів місцевого самоврядування); копія виписки або витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців; копія довідки про взяття на облік платника податків; документ щодо призначення керівника; документ про розподіл статутного капіталу серед учасників (акціонерів); документ, що підтверджує наявність та розмір державної частки в статутному капіталі та майні учасника; інформація щодо зони реєстрації (про відсутність реєстрації в офшорній зоні чи країнах, включених FATF до списку країн, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом) (з дня набрання чинності абзацу четвертого підпункту 8 пункту 1 розділу І Закону № 4336-VI).

Крім того, відповідно до підпункту «б» пункту 2.3 розділу 2 Порядку до заяви про включення підприємства до переліку об'єктів, що підлягають приватизації для юридичної особи надається рішення уповноваженого органу про участь у приватизації.

Частиною п'ятою статті 7 Закону про малу приватизацію передбачено, що відмова у приватизації можлива тільки у випадках, коли не затверджено переліків, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно з частиною першою статті 7 Закону про малу приватизацію Фонд державного майна України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, місцеві Ради затверджують за поданням органів приватизації переліки об'єктів, які перебувають відповідно у державній власності, власності Автономної Республіки Крим та комунальній власності і підлягають: продажу на аукціоні (в тому числі за методом зниження ціни, без оголошення ціни); продажу за конкурсом; викупу.

Позивач зазначає, що з моменту прийняття 14.08.2013 Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Харківській області до розгляду заяви від 13.08.2013 № 13/08/1 Товариства про включення єдиного майнового комплексу ДП «Дортранстелеком» до переліку об'єктів, що підлягають приватизації, єдиний майновий комплекс ДП «Дортранстелеком» набуває статус об'єкта приватизації.

В свою чергу, відповідно до пункту 5.1 Положення про регіональне відділення Фонду державного майна України, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 15.05.2012 № 678 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.06.2012 за № 935/21247, регіональне відділення відповідно до покладених на нього завдань та в межах повноважень, делегованих Фондом у сфері приватизації державного майна, розробляє пропозиції щодо приватизації державного майна та надає їх Фонду для складання та затвердження переліків об'єктів, що підлягають приватизації.

Таким чином, до повноважень регіонального відділення у сфері приватизації державного майна належить тільки розробка пропозицій щодо приватизації державного майна, а вже потім Фонд державного майна України за поданням органів приватизації приймає рішення про затвердження переліків об'єктів, що підлягають приватизації.

Позивач не надав суду доказів, що підтверджують факт включення ДП «Дортранстелеком» Фондом державного майна України до переліку об'єктів, що підлягають приватизації.

Крім того, відповідно до статті 12 Закону для приватизації об'єктів права державної власності необхідне відповідне рішення уповноваженого органу управління.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.03.2011 № 265-р «Питання управління Міністерством інфраструктури об'єктами державної власності» до переліку підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Міністерства входить ДП «Дортранстелеком».

Відповідач зазначає, що не приймав рішення про приватизацію ДП «Дортранстелеком» та не подавав відповідних пропозицій про включення даного підприємства до переліку об'єктів, що підлягають приватизації, до Фонду державного майна України. Доказів протилежного позивачем суду не подано.

Отже, ДП «Дортранстелеком» не стало об'єктом приватизації в розумінні Закону та Закону про малу приватизацію.

До матеріалів справи долучено листування позивача з Міністерством і Регіональним відділенням Фонду державного майна по Харківській області, з якого вбачається, що Товариство зверталося із питанням щодо приватизації ДП «Дортранстелеком», проте отримало негативні відповіді, оформлені належним чином та відповідно до чинного законодавства України.

Також позивач надав суду докази звернення із різноманітними скаргами на дії Міністерства.

Із відповідей на скарги вбачається, що відповідні державні органи залишили вимоги Товариства без задоволення.

Крім того, позивач звертався до адміністративного суду у зв'язку з отриманням відмови у реєстрації поданої заяви.

Так, Регіональне відділення Фонду державного майна України по Харківській області листом від 11.11.2013 № 08-6078 [18] відмовило в реєстрації поданої Товариством заяви від 06.11.2013 про включення єдиного майнового комплексу ДП «Дортранстелеком».

Підставою відмови було надання позивачем документів не в повному обсязі, зокрема, відсутністю рішення уповноваженого органу про участь у приватизації та копії довідки про взяття на облік платника податку.

Товариство подало до Харківського окружного адміністративного суду адміністративний позов до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області про визнання відмови у реєстрації органом приватизації заяви про включення об'єкту державної власності до переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом продажу на аукціоні, незаконною та зобов'язання суб'єкта владних повноважень вчинити певні дії.

Частиною третьою статті 35 ГПК України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, крім встановлених рішенням третейського суду, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Постановою Харківського окружного адміністративного суд 22.01.2014 зі справи № 820/12452/13-а у задоволенні адміністративного позову відмовлено в повному обсязі.

Ухвалою Апеляційного адміністративного суду Харківської області від 20.03.2014 апеляційну скаргу Товариства залишено без задоволення, а постанову Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2014 зі справи № 820/12452/13-а - без змін.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 03.07.2014 № К/800/20809/14 відкрито касаційне провадження щодо розгляду касаційної скарги Товариства.

Суду не подано доказів, що підтверджують прийняття Вищим адміністративним судом України остаточного рішення за результатами касаційного перегляду.

Позивачем також було подано клопотання про вихід за межі позовних вимог, в якому Товариство просило суд:

- відновити становище, яке існувало до порушення Міністерством права та інтересів Товариства шляхом відміни державної реєстрації припинення ДП «Дортранстелеком» Реєстраційною службою Харківського міського управління юстиції;

- зобов'язати Міністерство виконати обов'язок відновити майнове становище ДП «Дортранстелеком» в натурі, яке існувало до державної реєстрації припинення зазначеного підприємства, шляхом прийняття Міністерством як уповноваженим органом управління рішення про передачу ДП «Дортранстелеком» від правонаступника всіх активів, пасивів та зобов'язань, зазначених у «Передавальному акті балансових розрахунків, матеріальних цінностей, активів та пасивів по Державному підприємству «Орган з сертифікації телекомунікаційних мереж в транспортно-дорожньому комплексі «Дортранстелеком» () станом на 30 вересня 2014 року» від 24.10.2014.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 83 ГПК України господарський суд, приймаючи рішення, має право виходити за межі позовних вимог, якщо це необхідно для захисту прав і законних інтересів позивачів або третіх осіб з самостійними вимогами на предмет спору і про це є клопотання заінтересованої сторони.

Суд, розглянувши клопотання позивача про вихід за межі позовних вимог, встановив таке.

13.01.2015 державним реєстратором юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції Куциною Ю.С. внесено запис за № 0039675 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців про проведення державної реєстрації припинення юридичної особи ДП «Дортранстелеком».

Підставою внесення відповідного запису став Наказ № 1063, який був оскаржений в порядку адміністративного судочинства Товариством.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2014, залишеною без змін за результатами апеляційного та касаційного перегляду, зі справи № 820/180/14 за позовом Товариства до Міністерства про визнання нечинним Наказу № 1063 у задоволенні позову відмовлено.

Таким чином, Наказ № 1063 є чинним, а рішення Міністерства про реорганізацію ДП «Дортранстелеком» шляхом приєднання до державного підприємства «Орган з сертифікації автоматизованих та автоматичних систем управління та умов процесу перевезень на залізничному транспорті» перевірено на законність у судовому порядку.

Пунктом 1 Наказу № 1063 передбачено реорганізувати ДП «Дортранстелеком» шляхом приєднання до державного підприємства «Орган з сертифікації автоматизованих та автоматичних систем управління та умов процесу перевезень на залізничному транспорті».

Відповідно до частини першої статті 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов'язки переходять до правонаступників.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення (частина друга статті 104 ЦК України).

Відповідно до статті 33 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» юридична особа припиняється в результаті передання всього свого майна, прав та обов'язків іншим юридичним особам - правонаступникам у результаті злиття, приєднання, поділу, перетворення (реорганізації) або в результаті ліквідації за рішенням, прийнятим засновниками (учасниками) юридичної особи або уповноваженим ними органом, за судовим рішенням або за рішенням державного органу, прийнятим у випадках, передбачених законом.

Статтею 1 Закону України «Про управління об'єктами державної власності» визначено, що управління об'єктами державної власності це здійснення Кабінетом Міністрів України та уповноваженими ним органами, іншими суб'єктами, визначеними цим Законом, повноважень щодо реалізації прав держави як власника таких об'єктів, пов'язаних з володінням, користуванням і розпоряджанням ними, у межах, визначених законодавством України, з метою задоволення державних та суспільних потреб.

Частиною першою статті 6 названого закону передбачено, що уповноважені органи управління відповідно до покладених на них завдань приймають рішення про створення, реорганізацію і ліквідацію підприємств, установ та організацій, заснованих на державній власності.

Таким чином, Міністерство як уповноважений орган управління прийняв рішення про реорганізацію ДП «Дортранстелеком» шляхом приєднання до державного підприємства «Орган з сертифікації автоматизованих та автоматичних систем управління та умов процесу перевезень на залізничному транспорті».

Отже, підстав для виходу за межі позовних вимог немає.

Саме на позивачеві лежить тягар доказування тих обставин, на які він посилається, заявляючи позовні вимоги.

Відповідно до частини першої статті 32 ГПК України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими і речовими доказами, висновками судових експертів; поясненнями представників сторін та інших осіб, які беруть участь в судовому процесі. В необхідних випадках на вимогу судді пояснення представників сторін та інших осіб, які беруть участь в судовому процесі, мають бути викладені письмово (частина друга статті 32 ГПК України).

Позивач не надав суду доказів (у розумінні статті 32 ГПК України), які б підтверджували наявність підстав для задоволення позовних вимог.

З огляду на наведене у позові слід відмовити.

За приписами статті 49 ГПК України судові витрати зі справи покладаються на позивача.

Керуючись статтями 43, 49, 82 - 85 ГПК України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Повне рішення складено 20.02.2015.

Суддя О. Марченко