ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" лютого 2015 р. Справа № 908/3991/14

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Істоміна О.А., суддя Барбашова С.В., суддя Білецька А.М.

при секретарі Полубояриній Н.В.

за участю представників сторін:

позивача - Безпалий Є.В. (дов. № 2317-О від 08.08.2013)

відповідача - Войлов С.В. (дов. № 19/1-238/Рб від 10.02.2015)

Касьяненко А.А. (дов. № 19/1-2617/Рб від 23.12.2014)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ПАТ Комерційний банк "Приватбанк", м. Дніпропетровськ (вх. №440 З/3) на рішення господарського суду Запорізької області від 10.12.14 у справі № 908/3991/14

за позовом ПАТ Комерційний банк "Приватбанк", м. Дніпропетровськ

до Управління державної служби охорони при ГУМВС України в Запорізькій області

про стягнення збитків у сумі 234 950,00 грн.

та за зустрічним позовом Управління Державної служби охорони при ГУМВС України в Запорізькій області, м. Запоріжж

до Публічного акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк", м. Дніпропетровськ

про визнання невиконання ПАТ КБ "Приватбанк" умов п. 5.1.10 договору № 01-0004685

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2014 року позивач, ПАТ Комерційний банк "Приватбанк", м. Дніпропетровськ, звернувся до господарського суду з позовною заявою про стягнення з відповідача, Управління Державної служби охорони при ГУМВС України в Запорізькій області збитків у сумі 234950,00 грн.

27.10.2014 р. до господарського суду надійшла зустрічна позовна заява Управління Державної служби охорони при ГУМВС України в Запорізькій області до Публічного акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" про визнання невиконання ПАТ КБ "Приватбанк" умов п. 5.1.10 договору № 01-0004685 для її спільного розгляду з первісним позовом у справі № 908/3991/14.

Рішенням господарського суду Запорізької області від 10.12.2014 у справі № 908/3991/14 (суддя Гандюкова Л.П.) в задоволенні первісного та зустрічного позову відмовлено.

ПАТ Комерційний банк "Приватбанк", м. Дніпропетровськ звернулось до господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення змінити в частині відмови в задоволенні первісних вимог про стягнення 234950,00 грн. збитків та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ПАТ Комерційний банк "Приватбанк" у повному обсязі.

В обґрунтування викладених вимог посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи. При цьому зазначає, що відповідач не виконане свої зобов'язання за договором , не забезпечене належне реагування на сигнал про спрацювання сигналізації на об'єкті та факт несанціанованого зняття зі спостереження, не повідомлено представника замовника про не взяття під спостереження об'єкту, що охороняється, не забезпечено прибуття наряду охорони на об'єкт для з'ясування обставин справи та попередження протиправного посягання на майно позивача. Таким чином, позивач посилається на причинний зв'язок між невиконанням відповідачем своїх договірних зобов'язань та завданням позивачеві прямих дійсних збитків. З врахуванням викладеного, позивач вважає, що в силу пункту 6.1 договору та ст. 224 ГК України відповідальність в розмірі завданих збитків повинна бути покладена на відповідача.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу вважає оскаржуване рішення законним та обґрунтованим, а також зазначає про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що позивач не довів та не підтвердив належними доказами невиконання позивачем умов договору, не обґрунтував та не підтвердив доказами вину відповідача в спричиненні збитків в розмірі 234950,00 грн. Зокрема позивач зазначає, оскільки спрацювання сигналізації та попередження замовника не було, у УДСО в силу умов договору (п. 4.1.2, п. 4.1.3) та додатку до нього (п. 3.4, п. 4.1) не виникло зобов'язання щодо повідомлення представників банку про зняття сигналізації в неробочий час, про спрацювання сигналізації, прибуття наряду охорони до об'єкту. На цій підставі просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення місцевого господарського суду - без змін.

Перевіривши повноту встановлення судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку та доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених ст. 101 ГПК України, заслухавши уповноважених представників сторін, які підтвердили свої позицію, викладену в апеляційній скарзі, та у відзиві на неї, колегія суддів Харківського апеляційного господарського суду приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, виходячи з наступних обставин.

Як свідчать матеріали справи, 01.10.2012 р. між Управлінням Державної служби охорони при ГУМВС України в Запорізькій області (Виконавець за договором, далі - УДСО) та Публічним акціонерним товариством комерційний банк "Приватбанк" (замовник за договором) було укладено договір № 01-0004685 про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження.

Пунктами 2.1, 2.2 договору встановлено, що замовник доручає, а виконавець зобов'язується здійснювати охорону майна замовника на об'єкті та обслуговування сигналізації на цьому об'єкті. За цим договором виконавець не приймає майно замовника на зберігання і не вступає у володіння ним. Охорона майна, що знаходиться на об'єкті, здійснюється виконавцем у дні та години, вказані в дислокації (додаток 1 до договору).

У додатку 1 до договору "Дислокація" зазначено, зокрема, об'єкт - периметр відділення Курортне м. Бердянськ, бул. Центральний, 3; сейф відділення Курортне м. Бердянськ, бул. Центральний, 3. Часові інтервали охорони по видах днів: робочі - 14 часів на добу, передвихідні - 16 часів на добу, вихідні - 24 часи на добу, передсвяткові - 16 часів на добу, святкові - 24 часи на добу.

Договір набирає чинності з 01.10.2012 р. та є чинним до 01.10.2013 р., а в частині обов'язків сторін, що виникли під час дії договору - до повного їх виконання сторонами (п. 12.1). Договір поновлюється на строк, встановлений п. 12.1 договору, якщо жодна із сторін не менше ніж за 15 днів до закінчення строку чинності договору письмово не заявить про його припинення. Кількість разів поновлення договору не обмежується (п. 12.2).

Звертаючись до господарського суду, позивач послався на те, що в ніч на 02 серпня 2014 року невстановлена особа проникла в приміщення відділення ПАТ КБ "Приватбанк", який знаходиться м. Бердянськ, бул. Центральний, 3, пошкодивши банкомат № CAZA7389, таємно викрала грошові кошти в розмірі 234950 грн. У підтвердження зазначених обставин позивач надав Акт від 03.08.2014 р. про контрольну перевірку (інвентаризацію) цінностей в банкоматі САZА7389 за адресою: м. Бердянськ, бул. Центральний, 3 (а.с. 46 т. 1). Відповідно до даного акту за результатами контрольної перевірки банкомату САZА7389 сума недостачі складає 234950,00 грн. Акт складений за підписом керівника направлення перерахунку та інкасації грошових коштів (голова комісії), заступника керівника направлення по касовій роботі, ведучого контролера каси перерахунку Бердянської кустової дільниці (члени комісії).

Відповідно до матеріалів справи, остання інкасація (планова загрузка) банкомату САZА7389 здійснювалася 01.08.2014 р., відповідно, банкомат було завантажено грошовими коштами у сумі 300000,00 грн.

06.08.2014 р. позивачем за первісним позовом вручено представнику відповідача, що підтверджується підписом, скріпленим печаткою УДСО на переліку документів (а.с. 73 т. 1), заяву про заподіяння збитків, викликаних злочинним посяганням, вимогу платежу, акт про розмір майнової шкоди, заподіяної в результаті викрадення грошових коштів. Відповідно до вимоги платежу позивач вимагав сплати протягом семи днів суми прямих дійсних збитків, завданих злочинним посяганням, у розмірі 234950 грн.

УДСО листом № 19/1-1677/Рб від 18.08.2014 р. вимогу позивача відхилило (а.с. 79 т. 1), зазначивши, що вимоги ПАТ КБ "Приватбанк" є безпідставними та необґрунтованими, в діях УДСО відсутні ознаки порушення договірних зобов'язань. Зокрема, в листі зазначено, що відділення банку було знято зловмисниками з охорони пультовим кодом касира. На момент скоєння правопорушення сигналу про спрацювання сигналізації на ПЦС не надходило, на пункті централізованого спостереження УДСО банкомат не охороняється.

Вказані обставини стали підставою звернення ПАТ КБ "Приватбанк" до господарського суду з позовними вимогами про стягнення з УДСО при ГУМВС України в Запорізькій області суми збитків в розмірі 234950,00 грн.

Приймаючи рішення у справі, місцевий господарський суд виходив з того, що позивачем не доведено, які саме зобов'язання порушив відповідач, тобто факт порушення, а також те, що він повинен нести відповідальність за порушення цих зобов'язань у вигляді збитків. Не доведено позивачем і наявність причинного зв'язку між противоправною поведінкою і збитками, оскільки ним не доведено, що заявлена до стягнення сума є саме безпосереднім наслідком дій чи бездіяльності відповідача, а також розмір збитків, оскільки позивачем порушено встановлений договором порядок визначення збитків. А тому представлені в обґрунтування розміру збитків письмові докази (акт контрольної перевірки (інвентаризації), видаткові касові ордери, довідки, витяги з банкомату, виписки з бухгалтерського рахунку, витяг з програмного комплексу, копія чеку) є внутрішніми документами позивача і у зв'язку з порушенням порядку визначення збитків не є достатніми для визначення розміру збитків, що підлягають, на думку позивача, стягненню не із злочинця, який скоїв злочин, а з виконавця за договором. Таким чином, суд вважав, що позивачем не доведено обставини, на які він посилається як на обґрунтування своїх вимог, склад збитків і їх розмір, в зв'язку з чим у задоволенні первісних позовних вимог судом відмовлено.

З висновками, викладеними в рішенні суду першої інстанції, повністю погоджується колегія суддів апеляційної інстанції, оскільки вони відповідають обставинам справи та наявним матеріалами, що є у справі.

Надаючи правову кваліфікацію даному господарському спору, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, колегія суддів виходить з правового аналізу цивільних норм права, які регулюють спірні правовідносини.

Відповідно до норм ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно ч. 1 ст. 14 Цивільного кодексу України цивільні обов'язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Ч. 2 цієї статті передбачено, що виконання цивільних обов'язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства, а відповідно до ч. 4 особа може бути звільнена від цивільного обов'язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

В даному випадку між сторонами виникли правовідносини по виконанню договору № 01-0004685 від 01.10.2012 року.

Згідно вказаного договору обов'язок відповідача полягає у виконанні своїх зобов'язань у порядку передбаченому розділом 4 договору.

Обґрунтовуючи позов, позивач за первісним позовом посилається на порушення відповідачем п.п. 4.1.2, 4.1.3 договору, п. 3.4 додатку до договору "Інструкція з користування сигналізацією", п. 4.1.11 додатку до договору та посадової інструкції, зазначаючи, що позивач не направив наряд групи реагування та не забезпечив його прибуття для встановлення причин спрацювання сигналу "Тривога" та несанкціонованого зняття сигналізації з режиму "Охорона"; не повідомив представників замовника про не взяття під охорону протягом 30 хвилин із моменту санкціонованого зняття в неробочий час. Також не сповістив уповноважену особу замовника про спрацювання сигналізації, своєчасно не проінформував замовника шляхом телефонного дзвінка в його диспетчерську службу, в порушення вимог п. 10.1 договору та п. 4.1.10 додатку до договору від 26.02.2013 р. представники УДСО не здійснили заходів по охороні банкомату № CAZA7389 до прибуття представника банку та його перезакриття.

Суд вважає, що перелічені ПАТ КБ "Приватбанк", на його думку, факти невиконання (порушення) відповідачем умов договору суперечать один одному, по суті є взаємовиключеними.

Так, у пункті 4.1.2 договору визначено обов'язок виконавця (відповідача за первісним позовом) негайно направити НО (наряд охорони у складі двох співробітників (розділ 1 договору) у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації; сповістити замовника або його уповноважену особу про спрацювання сигналізації на об'єкті з метою виявлення причин спрацювання сигналізації протягом 30 хвилин з моменту спрацювання; забезпечити охорону майна на об'єкті після спрацювання сигналізації до прибуття на об'єкт замовника.

За кожним фактом спрацювання сигналізації старший НО по прибутті до об'єкта банку зобов'язаний негайно інформувати замовника шляхом телефонного дзвінка в його диспетчерську службу за номером 092-716-38-99 (п. 4.1.3 договору).

Тобто, даними умовами договору обов'язок направлення на об'єкт наряду охорони пов'язаний з надходженням на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації - несанкціонований доступ на об'єкт замовника.

Згідно витягу з бази даних СПТС "Селена - Spider", на момент скоєння правопорушення сигналу про спрацювання сигналізації на ПЦС не надходило, оскільки об'єкт (відділення банку) був знятий з охорони пультовим кодом касира.

Відповідно до додатку № 1 "Дислокація" до договору № 01-0004685, УДСО взято під охорону об'єкти: периметр та сейф відділення "Курортне" в м. Бердянськ по бул. Центральний, 3.

Колегія суддів звертає увагу, що в акті обстеження установи банку Курортне відділення Запорізького РУ Приватбанку від 02.06.2014 р., який затверджено керівниками сторін у справі (а.с. 140 т. 1), зазначено, що банкомат не обладнано охоронною сигналізацією; банку необхідно виконати обладнання банкомату засобами охоронної сигналізації.

За даних обставин суд приходить до висновку, що банкомат, який розташований в відділенні банку в м. Бердянськ по бул. Центральний, 3 охоронною сигналізацією обладнаний не був, внаслідок чого будь-якого сигналу про спрацювання сигналізації на банкоматі на ПЦС надійти не могло.

У позовній заяві ПАТ КБ "Приватбанк" стверджує, що невстановлена особа проникла в приміщення відділення банку, пошкодивши банкомат, таємно викрав належні позивачу грошові кошти. Однак, жодного доказу у підтвердження факту пошкодження банкомату не надано. Із пояснень сторін слідує, що пошкоджені були вхідні двері приміщення відділення, а не банкомат. Факт зняття сигналізації санкціоновано не спростовано.

Відповідно до відповіді Бердянського МВ ГУМВС України в Запорізькій області від 23.10.2014 р. № 32/4-50594 на запит суду (а.с. 95 т. 1), в провадженні слідчого відділення знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003681 від 03.08.2014 р., за фактом таємного викрадення грошей з Курортного відділення Запорізького РУ ПАТ КБ "Приватбанк", яке мало місце 02.08.2014 р. за адресою: м. Бердянськ, бул. Центральний, 3. Згідно з матеріалів провадження, 02.08.2014 р. о 15 г. 27 хв. до Бердянського МВ від фізичної особи -орендаря приміщення у будівлі поряд з відділенням банку надійшло повідомлення щодо виявлення ним зламаних замків та відчинених дверей у відділенні банку по вул. Котляревського - вул. Волкова в м. Бердянськ. Документів, підтверджуючих надходження повідомлення про спрацювання сигналізації та крадіжку майна на об'єкті "Курортне відділення", розташованого в м. Бердянськ, бул. Центральний, 3, від оператора пульту охорони УДСО в матеріалах кримінального провадження немає. Досудове слідство по кримінальному провадженню триває.

Згідно з ст. 538 ЦК України виконання свого обов'язку однією із сторін, яке відповідно до договору обумовлене виконанням другою стороною свого обов'язку, є зустрічним виконанням зобов'язання.

До договору № 01-0004685 сторонами підписано додаток № 3 "Інструкція з користування сигналізацією", пунктом 3.4 якого визначено, що у випадку необхідності зняти сигналізацію на об'єкті з-під спостереження в період спостереження за сигналізацією, згідно з дислокації до договору, уповноважена особа замовника зобов'язана по телефону повідомити про це на ПЦС виконавця та відкривати об'єкт тільки після прибуття на об'єкт представника виконавця.

Часові інтервали охорони по видах днів встановлені в дислокації: робочі - 14 часів на добу (18 - 8), передвихідні - 16 часів на добу (16 - 08), вихідні - 24 часи на добу (8 - 8), передсвяткові - 16 часів на добу (16 - 08), святкові - 24 часи на добу (8 - 8).

Додатковою угодою від 26.02.2013 р. до договору № 01-0004685 сторони доповнили договір пунктом 4.1.11, яким визначено обов'язок виконавця інформувати уповноважених осіб замовника про не взяття об'єкту під охорону протягом 30 хвилин з моменту санкціонованого зняття, в неробочий час. При виникненні у представників замовника необхідності зняття об'єкту в неробочий час, вони зобов'язані попередити ПЦС Виконавця не пізніш чим за 10 хвилин до передбачуваного часу здійснення заходів з визначення причин та мети зняття.

Відповідно до розпорядження ПАТ КБ "Приватбанк" від червня 2014 р. "Про зміну режиму роботи Запорізького РУ, Курортного відділення, ZKPU" (а.с. 66 т.1), з 03.07.2014 р. встановлено режим роботи відділення з двома вихідними днями - субота та неділя. 02.08.2014 р. було суботнім днем. Згідно з додатком № 1 до договору "Дислокація" охорона об'єкту по договору № 01-0004658 у вихідні дні здійснюється протягом 24 годин на добу.

Відповідачем за первісним позовом надано до матеріалів справи копію витягу з бази даних СПТС "Селена - Spider" по об'єкту ПАТ КБ "Приватбанк" за адресою: м. Бердянськ, бул. Центральний, 3 за період з 01.08.2014 р. по 02.08.2014 р. (а.с. 139 т. 1). З даного витягу вбачається, що об'єкт був взятий під охорону УДСО 01.08.2014 р. о 19 год. 50 хв., 02.08.2014 р. о 04 год. 15 хв. об'єкт був знятий з охорони, о 19 год. 44 хв. - взятий під охорону.

Таким чином, оскільки об'єкт не був знятий з сигналізації несанкціоновано (відбулося зняття об'єкту пультовим кодом касира), сигнал "тривога" на пульт охорони не поступив.

Пунктом 1.2 додатку № 3 до договору "Інструкція з користування сигналізацією" визначено: перелік осіб, уповноважених замовником на здавання сигналізації під спостереження та її зняття з-під спостереження визначається ним самостійно. Згідно з п. 1.3 уповноважені особи замовника є відповідальними за правильність користування сигналізацією на об'єкті, дотримання порядку здачі сигналізації під спостереження та зняття її з-під спостереження. У пункті 4.1 визначено, що при спрацюванні сигналізації на об'єкті в період спостереження за сигналізацією виконавець викликає уповноважену особу замовника на об'єкт для його обстеження та повторного здавання сигналізації під спостереження. Про обстеження об'єкта та повторне здавання сигналізації під спостереження представниками сторін складається відповідний акт.

Листом від 14.12.2012 р. № Э.ZP.0.0.0.0/23-2504 (а.с. 117 т. 1) позивач за первісним позовом повідомив відповідача про функціонування з серпня 2012 р. в Приватбанку програми інкасації об'єктів банку в нічний (ранковий) час, вихідні та святкові дні. На першому етапі банком було передбачено обов'язкове повідомлення про відключення сигналізації в телефонному режимі чергових пультів суб'єктів охорони. З 18.12.2012 р. додаткового повідомлення чергового пульту про відключення охорони в телефонному режимі співробітниками інкасації здійснюватися не буде.

У даному листі також зазначено, що через новизну схеми виникали ситуації, коли при відключенні сигналізації в нічний час черговий суб'єкта охорони направляв до об'єкта групу реагування для уточнення причин відключення ОПС. На теперішній час від відповідача для проведення нічної інкасації в неробочий час отримані окремі коди, що дозволяють санкціоновано відключати/включати сигналізацію об'єктів банку для їх інкасації в будь-який зручний час незалежно від часу доби чи дня тижня.

Із змісту п. 4.1.11 договору слідує, що оскільки спостереження за об'єктом здійснюється в автоматичному режимі, зобов'язанню виконавця інформувати уповноважених осіб замовника про не взяття об'єкту під охорону протягом 30 хвилин з моменту санкціонованого зняття в неробочий час, повинно передувати зустрічне зобов'язання замовника (позивача за первісним позовом) попередити виконавця не пізніше чим за 10 хвилин до передбачуваного часу здійснення заходів.

Як було встановлено судом, пограбування банкомату було здійснено у суботній день в неробочий час (в ніч на 02.08.2014 р., о 04 год. 14 хв.). Разом з тим, оскільки зняття сигналізації відбулося пультовим кодом касира, сигнал "тривога" на пульт охорони не надійшов (тобто, відбулося санкціоноване зняття).

Таким чином, оскільки спрацювання сигналізації не було, попередження замовника також не було, у відповідача за первісним позовом не наступило зобов'язання щодо повідомлення представників банку про зняття сигналізації в неробочий час, про спрацювання сигналізації, прибуття наряду охорони до об'єкту (п.п. 4.1.2, 4.1.3 договору, п.п. 3.4, 4.1 додатку № 3 до договору). Також позивачем не доведено, що відповідачем за первісним позовом було встановлено факт залишення об'єкту без охорони після санкціонованого зняття сигналізації (п.10.1).

Відповідно до п. 2.4 договору періодом охорони майна на об'єкті вважається час з моменту прийняття виконавцем сигналізації, якою обладнаний об'єкт, під спостереження ПЦС до зняття її з-під спостереження замовником відповідно до Інструкції з правил користування сигналізацією (додаток 3 до договору). Виконавець зобов'язався здійснювати охорону майна замовника, що знаходиться на об'єкті, відповідно до умов цього договору (п. 4.1.1). Так, згідно з даною Інструкцією, яка є невід'ємною частиною договору, не менше ніж за годину до закриття об'єкта і здачі сигналізації під спостереження уповноважена особа замовника здійснює контрольну перевірку працездатності сигналізації на об'єкті. Зняття сигналізації на об'єкті з-під спостереження здійснюється уповноваженою особою замовника у наступному порядку: перед зняттям сигналізації з-під спостереження уповноважена особа замовника повинна: перевірити об'єкт ззовні на предмет відсутності пошкоджень його вікон, дверей та інших архітектурно-будівельних конструкцій; після відкриття вхідних дверей пересвідчитись по оптичних пристроях, встановлених на об'єкті, що сигналізація на об'єкті знаходиться в режимі "охорона". Пересвідчившись, що сигналізація на об'єкті знаходиться у режимі "охорона", уповноважена особа замовника зобов'язана негайно виключити сигналізацію з режиму "охорона". При використанні на об'єкті сигналізації, зняття якої з-під спостереження здійснюється в автоматичному режимі, сигналізація вважається знятою з-під спостереження, якщо оптичний пристрій, що встановлений на об'єкті, засвідчує зняття сигналізації з-під спостереження згідно з інструкції виробника з користування відповідними приладами сигналізації.

Монтаж та наладка засобів охоронної сигналізації на об'єкті: відділення "Курортне" Запорізького РУ ПАТ КБ "Приватбанк" за адресою: м. Бердянськ, бул. Центральний, 3, їх підготування та передача для підключення на пульт централізованої охорони Бердянського МВДСО УДСО при ГУМВС України в Запорізькій області було здійснено відповідачем за первісним позовом на підставі договору № 11-000-4234 від 18.08.2011 р. (а.с. 85 т. 2).

У матеріалах справи міститься копія службового розслідування служби безпеки банку (позивача) (а.с. 74 т. 2), згідно з яким на ПЦО УДСО о 14-15 год. 02.08.2014 р. надійшов сигнал про коректне зняття сигналізації у відділенні банку по бул. Центральному, 3 в м. Бердянську. В ході вивчення матеріалів відеоспостереження встановлено, що 02.08.2014 р. о 04-12 год. злочинець відключив охоронну сигналізацію кімнати, набрав код електронного замку сейфової дверці банкомату, відкрив сейф та викрав грошові кошти.

Згідно з висновком службового розслідування відповідача за первісним позовом (а.с. 83 т. 2), о 04-14 год. 02.08.2014 р. відділення банку було знято зловмисниками з охорони пультовим кодом касира та до моменту надходження інформації (о 17-20 год) від чергового Бердянського МВ про скоєння правопорушення не знаходилися під спостереженням. Сейфова частина банкомату відчинена ключем, замок сейфу - за допомогою коду.

Пунктами 4.1.2, 4.1.3 розділу 4 договору № 01-0004685 встановлено, що виконавець зобов'язаний сповістити замовника про спрацювання сигналізації на об'єкті, направити наряд охорони, забезпечити охорону майна на об'єкті після спрацювання сигналізації до прибуття на об'єкт замовника.

Відповідно до витягу з бази даних СПТС "Селена - Spider" відповідача, в період з 01.08.2014 р. (08:40:48) по 02.08.2014 р. (19:44:09) сигнал сигналізації на об'єкті банку не спрацьовував. Таким чином, факт невиконання відповідачем пунктів 4.1.2, 4.1.3 договору, за яке згідно з пунктом 6.1 виконавець несе майнову відповідальність перед замовником за завдані йому прямі збитки, позивачем не доведений.

Доказів обладнання банкомату CAZA7389 технічними засобами охоронної сигналізації, за допомогою яких була б можлива передача тривожних сигналів до пульту централізованого нагляду виконавця згідно з договором № 01-0004685 позивачем не надано.

Згідно з п. 5.1.7 у випадку виявлення слідів проникнення на об'єкт замовник зобов'язаний негайно повідомити про це виконавця. У пункті 5.1.8 договору встановлено обов'язок замовника своєчасно, але не менше ніж за три години до початку, письмово повідомляти виконавця про дату та час проведення інвентаризації майна на об'єкті та визначення розміру збитків. Інвентаризація майна на об'єкті та визначення розміру збитків здійснюються за участю уповноважених представників виконавця відповідно до вимог чинного законодавства України. Згідно з п. 6.5 за наявності письмової заяви замовника про заподіяні збитки внаслідок невиконання виконавцем своїх зобов'язань, уповноважені представники виконавця зобов'язані брати участь у визначенні розміру цих збитків та в знятті залишків товарно-матеріальних цінностей, які порівнюються з даними бухгалтерського обліку замовника на день події. Зняття залишків товарно-матеріальних цінностей повинно бути проведене терміново під час прибуття представників сторін на місце події.

Акт контрольної перевірки (інвентаризації) цінностей банкомату CAZA7389 від 03.08.2014 р. був складений комісією банку без залучення представників виконавця. Заява про заподіяння збитків (а.с. 74 т. 1), в якій викладено запрошення про участь у визначенні розміру збитків, заподіяних ПАТ КБ "Приватбанк", та підписання акту про розмір майнової шкоди, надійшов відповідачу від позивача лише 06.08.2014 р., тобто всупереч умовам договору.

Згідно ст. 22 Цивільного кодексу України, під збитками визнаються втрати, яких особа зазнала у зв"язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати , які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права; доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено.

Відповідно до ч.2 ст. 224 Господарського кодексу України, під збитками розуміються витрати, зроблені управленою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управлена сторона одержала б у разі належного виконання зобов"язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

При цьому позивач повинен довести збитки, котрі були заподіяні відповідачем, факт протиправної поведінки відповідача, безпосередній причинний зв'язок між його поведінкою і заподіянням збитків та їх розмір.

Згідно діючого законодавства (ст.ст. 614, 623 Цивільного кодексу України, ст.ст. 226 Господарського кодексу України), для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) порушення зобов'язання; 2) збитки; 3) причинний зв'язок між порушенням зобов'язання та збитками; 4) вина.

Але позивачем не доведено ні порушення зобов'язання з боку відповідача, ні вжиття необхідних заходів щодо запобіганню збиткам, що означає неможливість наявності причинного зв'язку між відсутнім порушенням зобов'язання з боку відповідача та збитками позивача.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про те, що позовні вимоги позивача є безпідставними та недоведеними, тому не підлягають задоволенню.

Що стосується зустрічних позовних вимог про визнання невиконання ПАТ КБ "Приватбанк" умов п. 5.1.10 договору № 01-0004685 про нерозголошення стороннім особам конфіденційної інформації, до якої відноситься інформація про: пультові коди, системи сигналізації, систему зв'язку і контролю за здійсненням охорони, що стало причиною скоєння суспільно-небезпечного діяння у вигляді крадіжки в особливо великих розмірах ( для спільного розгляду з первісним позовом у даній справі), колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно відмовив в їх задоволенні з посиланням на невідповідність обраного Управлінням Державної служби охорони при ГУМВС України в Запорізькій області способу захисту способам, встановленим чинним законодавством, а саме ст. 16 ЦК України та ст. 20 ГК України.

Приймаючи до уваги вищезазначене, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що апеляційна скарга позивача позбавлена фактичного та правового обґрунтування на її підтвердження, рішення господарського суду Запорізької області від 10.12.14 у справі № 908/3991/14 прийняте без порушень норм матеріального та процесуального права, а доводи позивача з яких подана апеляційна скарга про скасування рішення, не можуть бути підставою для його зміни чи скасування.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 32-34, 43, 99, 101, п. 1 ст. 103, ст. 105 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк", м. Дніпропетровськ залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Запорізької області від 10.12.14 у справі № 908/3991/14 залишити без змін.

Постанова набирає чинності з дня її проголошення і може бути оскаржена до Вищого господарського суду України протягом 20-ти днів.

Повний текст постанови складено та підписано 13 лютого 2015 року

Головуючий суддя Істоміна О.А.

Суддя Барбашова С.В.

Суддя Білецька А.М.