ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.02.2015 року Справа № 43/5005/10665/2012

Дніпропетровський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дмитренко Г.К.- доповідач

суддів: Прокопенко А.Є., Крутовських В.І.

при секретарі: Однорог О.В.

За участю представників сторін:

від позивача: Беляєва Т.М., довіреність №04/28-06 від 05.01.15, представник;

від позивача: Лисенко Я.Л., довіреність №42/28-06 від 14.01.15, представник;

від позивача: Шевченко Т.О., довіреність №40/28-06 від 14.01.15, представник;

представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

розглянувши апеляційну скаргу комунального підприємства "Дніпроводоканал" Дніпропетровської міської ради на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 15.09.2014 року у справі № 43/5005/10665/2012

за позовом комунального підприємства "Дніпроводоканал" Дніпропетровської міської ради, м. Дніпропетровськ

до державного підприємства "Виробниче об'єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова", м. Дніпропетровськ

про стягнення заборгованості

У судовому засіданні оголошувалась перерва з 03.02.2015 року по 19.02.2015 року ( ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 15.09.2014 року (головуючий суддя Мартинюк С.В., судді: Золотарьова Я.С., Колісник І.І.) відмовлено у задоволенні позову комунального підприємства "Дніпроводоканал" Дніпропетровської міської ради про стягнення з державного підприємства "Виробниче об'єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова" 478669 грн. 46 коп. заборгованості за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням за травень 2012 року та 5075 грн. 21 коп. річних за період з 21.07.2012 року по 26.11.2012 року.

Не погодившись з рішенням суду, комунальне підприємство "Дніпроводоканал" Дніпропетровської міської ради звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати зазначене рішення, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Державне підприємство "Виробниче об'єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова" у відзиві на апеляційну скаргу просить в її задоволенні відмовити, а рішення господарського суду залишити без змін.

Заслухавши пояснення представників сторін, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглянувши матеріали справи, суд

ВСТАНОВИВ:

01.10.2011 року між комунальним підприємством "Дніпроводоканал" Дніпропетровської міської ради (водоканал) і державним підприємством "Виробниче об'єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова" (абонент) укладено договір №0204 про надання послуг з централізованого питного водопостачання та водовідведення, згідно п.2.1 якого водоканал зобов'язався надавати абоненту послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, а абонент зобов'язався оплачувати послуги в порядку і умовах, визначених договором та діючим законодавством.

Відповідно п.9.1 договір набирає чинності з моменту підписання сторонами та скріплення печатками і в частині надання послуг діє до 01.10.2014 року, а в частині їх оплат - до повного виконання.

Якість послуг повинна відповідати чинному законодавству та Державним стандартам України (п.2.5 договору).

Згідно п.3.2 договору облік послуг здійснюється приладами і засобами обліку, які повинні бути встановлені абонентом за власний рахунок на водопровідних вводах та каналізаційних випусках згідно Технічних умов на проектування комерційного вузла обліку з подальшим узгодженням такого проекту водоканалом. Такий монтаж повинен бути здійснено особами, які мають ліцензію на право монтажу приладів і засобів вимірювання, такі прилади та засоби обліку абонента беруться водоканалом на облік (у випадку відсутності на момент укладання договору засобів та приладів обліку стічних вод обсяг прийнятих стічних вод визначається відповідно до п.3.14 договору).

Об'єм послуг, наданих абоненту, визначається за належним чином оформленими звітами абонента про показники приладів і засобів обліку (додатки 6 і 7 до договору), які є повіреними і опломбованими та працювали в діапазоні вимірів з нормованою погрішністю (п.3.5 договору).

У відповідності з п.3.15 договору абонент, на балансі якого знаходяться мережі водовідведення, несе відповідальність за порушення норм щодо кількості та концентрації шкідливих речовин в стічних водах, які скидають до вказаних мереж субабоненти, орендарі, суборендарі в порядку діючого законодавства України. Допустимі концентрації шкідливих речовин у стічних водах встановлені Правилами №1939 та наводяться в додатку №4 договору.

Абонент зобов'язаний подавати водоканалу звіт про якісний склад стічних вод, які він скидає до каналізації, за формою, наведеною в додатку №5 договору, не пізніше одного місяця після закінчення кварталу року, в якому надавалися послуги за договором (п.3.17 договору).

Для визначення вмісту забруднень у стічних водах використовуються як дані лабораторії водоканалу, так і результати вибіркового контролю, виконаного лабораторіями місцевих органів Держсанепіднагляду, охорони навколишнього природного середовища або іншими лабораторіями, акредитованими у даній галузі (п.3.18 договору).

Пунктом п.3.19 договору передбачено, що плата за скид понаднормативних забруднень стягується за весь об'єм стічних вод, скинутих абонентом протягом календарного місяця, коли було зафіксоване перевищення допустимої концентрації відповідно до п.7.11 Правил №1939.

Пунктами 4.1, 4.4 договору встановлено, що оплата послуг здійснюється абонентом відповідно до тарифів, діючих на момент отримання послуг, затверджених органом, уповноваженим на це Законом України. У випадку зміни тарифів, оплата послуг здійснюється абонентом по новим тарифам без зміни інших умов договору. Зміна тарифів відбувається з моменту набуття чинності відповідного рішення такого уповноваженого органу. Виходячи з даних звітів про контрольні показники приладів і засобів обліку розрахункового місяця, наданих абонентом водоканалу (п.4.3 договору), а також актів обстежень водоканал визначає об'єм наданих абоненту послуг за розрахунковий місяць, розмір плати за скид понаднормативних забруднень та розмір оплати послуг за цей розрахунковий місяць та надає абоненту не пізніше десятого числа місяця, наступного за розрахунковим місяцем, два примірника акта-розрахунку приймання наданих послуг, підписаних уповноваженою особою та скріплених печаткою водоканалу. Абонент зобов'язаний самостійно отримувати від водоканалу два примірника актів-рахунків приймання наданих послуг.

Величина плати за скид стічних вод у систему водовідведення водоканалу з понаднормативними забрудненнями розраховується згідно Інструкції №37. Така оплата здійснюється абонентом не пізніше 10 днів з дати отримання листа-повідомлення та рахунку (п.4.10 договору).

Згідно п.7.2.8 договору абонент зобов'язаний не перевищувати рівня вмісту забруднюючих речовин у стічних водах та нести відповідальність за якісний склад стічних вод.

У відповідності з п.7.8 Правил приймання стічних вод підприємств у комунальні та відомчі системи каналізації населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 19.02.02р. №37, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 26.04.02р. за №403/6691 (далі - Правила№37) 23.05.2012 року співробітниками водоканалу було проведено відбір разових проб в каналізаційних мережах абонента, про що був складений акт від 23.05.2012 року.

Будь-яких зауважень з боку представника абонента - інженера-хіміка Серебрякової Л.І. - акт від 23.05.2012 року не містить.

За результатами вимірювання показників складу та властивостей стічних вод, проведених лабораторію по контролю якості стічних вод підприємств, виявилось перевищення допустимих концентрацій по таким показникам: азот амонійний, фосфати, залізо та БСК5, тому що останні не відповідають гранично допустимим концентраціям шкідливих речовин, наведеним в Правилах приймання та скиду (водовідведення) стічних вод підприємств у систему каналізації м. Дніпропетровськ, затверджених рішенням виконкому Дніпропетровської міської ради від 17.07.2003 року № 1939, що зафіксовано в протоколі вимірювань показників складу та властивостей стічних вод.

23.05.2012 року, тобто у той же день, коли працівниками комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпропетровської міської ради проводився відбір проб з каналізаційних мереж відповідача, працівниками промислово-санітарної лабораторії державного підприємства "Виробниче об'єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова" також проведено відбір проб та аналіз господарсько-побутових вод підприємства, про що свідчать витяг з журналу «Зворотні і поверхневі води. Обчислення результатів вимірювань» і протокол аналізу стічної води № 52 «С», копії яких містяться у справі (т.1, а.с. 87-91, 80).

За результатами аналізу лабораторії відповідача концентрації азоту амонійного, фосфатів та БСК 5 не перевищують допустимі концентрації, всі розрахунки цих показників внесені до Журналу обчислення результатів вимірювань.

Листом від 09.07.2012 року №917/343, адресованому комунальному підприємству "Дніпроводоканал", відповідач повідомив, що за результатами дослідження його лабораторії перевищення понаднормативних забруднень в травні 2012 року не було і надав свої дані по тим самим речовинам, відповідно яких вони не перевищують показники, зазначені у таблиці до Правил приймання стічних вод підприємств у комунальні та відомчі системи каналізації населених пунктів України, затверджених наказом Держбуду України 19.02.2002 pоку, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 26.04.2002 року, та Правил приймання та скиду (водовідведення) стічних вод підприємств у систему каналізації м. Дніпропетровська, і просив позивача повторно провести відбір проб стічних вод для встановлення якості господарсько-побутових вод, що позивачем було залишено без реагування.

На підставі лабораторних вимірювань водоканалом було здійснено розрахунок величини плати за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням за травень 2012 року.

Відповідно глави 3 Інструкції про встановлення та стягнення плати за скид промислових та інших стічних вод у системи каналізації населених пунктів, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 19.02.2002 року №37, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 26.04.2002 року за №402/6690, був проведений розрахунок величини плати за скид стічних вод з понаднормативними забрудненнями за травень 2012 року та нараховано до сплати 478669 грн. 46 коп.

Листом від 15.06.2012 року №5042/12-07 абоненту направлено розрахунок величини плати за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням та результати аналізів стічних вод.

10.07.2012 року абоненту направлено лист від 10.07.2012 року №5832/12-07 разом з рахунком з вимогою оплатити рахунок від 30.06.2012 року №54845 за скид понаднормативних забруднень з урахуванням коефіцієнту кратності і нормативу плати за очищення (перевищення ДК) згідно договору від 01.10.2011 року №0204 та п.п.2.1; 2.4; 7.10 Правил приймання стічних вод підприємств від 19.02.2002 року №37; п.п.2.1; 2.4; 7.10; 7.12 Правил приймання та скиду стічних вод підприємств від 17.07.2003 року №1939.

31.08.2012 року водоканалом надіслано відповідачеві претензію від 31.08.2012 року №1291/28-06 щодо сплати заборгованості за договором від 01.10.2012 року №0204 за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням в сумі 478 669 грн. 46 коп.

Звертаючись з позовною заявою до суду, комунальне підприємство "Дніпроводоканал" просило стягнути з державного підприємства "Виробниче об'єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова" 478 669 грн. 46 коп. заборгованості за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням і 5075 грн. 21 коп. річних.

Згідно положень ст. 1 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об'єктів, пов'язаних з історико-культурною спадщиною.

Відповідно ч. 1 ст. 33 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" екологічні нормативи встановлюють гранично допустимі викиди та скиди у навколишнє природне середовище забруднюючих хімічних речовин, рівні допустимого шкідливого впливу на нього фізичних та біологічних факторів.

Частиною 6 ст. 33 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища закріплено, що екологічні нормативи розробляються і вводяться в дію центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, та іншими уповноваженими на те державними органами відповідно до законодавства України.

Наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 19.02.2002 року № 37 затверджено Правила приймання стічних вод підприємств у комунальні та відомчі системи каналізації населених пунктів України, які розроблено, зокрема, відповідно до Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та Будівельних норм і правил "Каналізація. Зовнішні мережі та споруди" (БНіП 2.04.03-85, окрім пункту 6.2).

Так, згідно п. 1.2. вказаних Правил вони поширюються на комунальні підприємства водопровідно-каналізаційного господарства міст і селищ України та інші підприємства, що мають на балансі системи місцевого водопроводу та каналізації (водоканали), та на всі підприємства, установи, організації незалежно від форм власності й відомчої належності, які скидають свої стічні води в системи каналізації населених пунктів (підприємства).

Пунктом 2.1. Правил передбачено право водоканалів пред'являти підприємствам рахунки за скид понаднормативних забруднень із застосуванням коефіцієнта кратності, який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень, при порушенні як цих Правил, так і місцевих Правил приймання, у встановленому порядку.

Наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 19.02.2002 року № 37 затверджено Інструкцію про встановлення та стягнення плати за скид промислових та інших стічних вод у системи каналізації населених пунктів та Правил приймання стічних вод підприємств у комунальні та відомчі системи каналізації населених пунктів України.

Пунктом 1.2. вказаної Інструкції закріплено, що вона встановлює єдиний на території України порядок встановлення та стягнення плати за скиди промислових та інших стічних вод у системи каналізації населених пунктів і поширюється на комунальні підприємства водопровідно-каналізаційного господарства міст і селищ України та інші підприємства, що мають на балансі системи місцевого водопроводу та каналізації (водоканали), та на всі підприємства, установи, організації незалежно від форм власності й відомчої належності, які скидають свої стічні води в системи каналізації населених пунктів (підприємства).

Розділом ІІ Інструкції визначено нормативи плати за скид стічних вод підприємств у системи каналізації населених пунктів, зокрема, п. 2.3. передбачено нормативи плати за скид у системи каналізації населених пунктів понаднормативних забруднень, які сторони передбачили у договорі від 01.10.2011 року №0204.

Відповідно до пп.5 п. "а" ч. 1 ст. 30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" вирішення питань водопостачання, відведення та очищення стічних вод, здійснення контролю за якістю питної води належить до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

Рішенням виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради від 17.07.2003 року №1939 затверджено Правила приймання та скиду (водовідведення) стічних вод підприємств у систему каналізації м. Дніпропетровська.

Зазначеними Правилами встановлені допустимі концентрації шкідливих речовин в стічних водах, що приймаються від абонентів. При цьому контроль за виконанням підприємствами місцевих Правил приймання і вимог договору, в силу п.2.2. зазначених Правил, покладено на водоканал.

Пунктами 7.4, 7.5, 7.8 вищезгаданих Правил передбачено, що підприємства, які скидають стічні води до міської каналізації, повинні забезпечити можливість проведення водоканалом у будь-який час доби контролю за скидом стічних вод, включаючи надання необхідних відомостей та експлуатаційного персоналу. Періодичність відбору контрольних проб - не менш, ніж один раз у півроку. Водоканал здійснює контроль за витратою та якістю стічних вод, що скидають підприємства. Цю роботу організовує адміністрація водоканалу, яка розробляє інструктивні матеріали щодо контролю за стічними водами підприємств, які затверджує керівник водоканалу. Адміністрація водоканалу повинна передбачити виділення відповідних трудових та матеріальних ресурсів, обладнання, транспортних засобів, виходячи з потреб контролю обсягів та якості стічних вод кожного підприємства не менше одного разу на шість місяців. З метою контролю якості стічних вод підприємств водоканал здійснює відбір разових проб. Виявлені в цих пробах перевищення допустимої концентрації забруднюючих речовин у стічних водах є підставою для нарахування плати за скид понаднормативних забруднень. Відбір контрольних проб стічних вод підприємств виконується уповноваженими представниками водоканалу, що фіксується у спеціальному акті, який підписують як представники водоканалу, так і представник підприємства - абонента.

У пунктах 7.10, 7.11 цих Правил вказано, що при перевищенні рівня вмісту забруднюючих речовин у стічних водах підприємств, що скидаються у систему каналізації, порівняно з встановленими Правилами приймання, підприємства сплачують водоканалу додаткову плату за скид понаднормативних забруднень, яка нараховується з нормативом плати (Нп).

Величина плати за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням (Пс) розраховується водоканалом згідно з Інструкцією про встановлення та стягнення плати за скид промислових та інших стічних вод системи каналізації населених пунктів, затвердженою наказом Держбуду України від 19.02.2002 року № 37.

Зважаючи на те, що відповідач заперечував достовірність проведених лабораторією позивача аналізів проби стічних вод з мотивів недотримання представниками позивача порядку її відбору, транспортування та проведення аналізів, господарським судом у справі було призначено експертизу, проведення якої доручено фахівцям Державної екологічної інспекції в Дніпропетровській області.

На вирішення експертизи були поставлені наступні питання:

1. Висновки якої лабораторії по контролю якості стічних вод - КП "Дніпроводоканал" чи ДП "ВО Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова" - щодо наявності чи відсутності перевищення допустимої концентрації шкідливих речовин у пробі, відібраної 23.05.2012 року, є достовірними?

2. Чи були проведені працівниками вказаних лабораторій сторін дослідження проб стічних вод, взятих 23.05.2012 року, з дотриманням всіх вимог відповідних методик відповідно до записів у робочих журналах?

3. Чи достатньо 5 літрів проби води для визначення вмісту забруднюючих речовин по переліку речовин, які відбиралися позивачем для проведення дослідження?

4. Чи є порушення національних стандартів та чи може вплинути на достовірність результатів аналізу робочої проби стічних вод для визначення забруднюючих речовин, якщо:

- в акті не вказано, яким чином та методом відбувався відбір проб та якими приладами;

- в акті не вказано, який посуд використовувався для проб для встановлення забруднюючих речовин, з посиланням на КНД;

- відсутні відомості про тару, показники контролю, кількість проб і метод їх консервування;

- не вказано час доставки і час проведення дослідження.

5. Чи є порушення Правил приймання стічних вод підприємствами у комунальні та відомчі системи каналізації належних пунктів в Україні, якщо представниками позивача поряд з робочою пробою не відбиралась контрольна проба і в акті не вказано, що відповідач отримав свою пробу для проведення дослідження?

Згідно інформації Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 04.06.2014 року №3-5352-2-3 при наданні відповіді на перше запитання, поставлене судом перед експертною установою, нею вказано, що надання висновків щодо достовірності наявності або відсутності перевищень допустимої концентрації шкідливих речовин у пробах стічних вод від 23.05.2012 року, які зафіксовано у протоколах вимірювань відомчої лабораторії - по контролю якості стічних вод підприємств МКВП "Дніпроводоканал" або промислово-санітарної лабораторії ДП "ВО "Південний машинобудівний завод ім. Макарова", не відноситься до компетенції Держекоінспекції.

Стосовно акту відбору проб Державною екологічною інспекцією у висновку зазначено наступне.

«Загальні вимоги до документу, який складається за результатом проведеного відбору проби стічної води (акт відбору проб), викладені в ДСТУ ISO 5667-10:2005 «Якість води. Відбирання проб. Частина 10. Настанови щодо відбирання проб стічних вод» та КНД 211.1.0.009-94 «Гідросфера. Відбір проб для визначення складу та властивостей стічних та технологічних вод. Основні положення»

Відповідно до п.7 та п.9. зазначених документів відібрана проба повинна бути ідентифікована та зареєстрована із зазначенням інформації стосовно місця, дати та часу (періоду) відбору, об'єму відібраної проби тощо, тип посуду у який відбиралась проба для визначення кожного показника окремо (при необхідності), а також щодо консервації проби, умов її зберігання до початку аналізування.

Загальний об'єм проби, необхідний для визначення певного переліку ЗР (забруднюючих речовин), розраховується відповідно до вимог методик виконання вимірювань, які будуть використовуватися при визначенні показників, з урахуванням, що проба повинна з найбільш можливою повнотою репрезентувати показники складу та властивостей об'єкту контролю (п.3.1 КНД 211.1.0.009-94 «Гідросфера. Відбір проб для визначення складу та властивостей стічних та технологічних вод. Основні положення»). Вимоги щодо необхідної кількості паралелей визначень кожного показника також викладені в конкретній МВВ (методика виконання вимірювань).

Відповідно до вимог ДСТУ ISO 5667-10:2005 «Якість води. Відбирання проб. Частина 10. Настанови щодо відбирання проб стічних вод» та ДСТУ ISO 5667-3-2001 «Якість води. Відбирання проб. Частина 3. Настанови щодо зберігання та поводження з пробами» проби для визначення різних ЗР (забруднюючих речовин) повинні відбиратись у різні типи посуду, про що обов'язково зазначається в акті відбору проб. Тобто, враховуючи необхідність дотримання при відборі проб вимог методик виконання вимірювань (далі - МВВ) кожного із показників, у акті відбору проб має бути відображена інформація щодо типу посуду, у який відбиралась проба. Вимоги до типу посуду, у який повинна відбиратись проба, викладені у конкретній МВВ кожного показника та у ДСТУ ISO 5667-3-2001. Посудини, що містять проби, треба маркувати у ясній зрозумілій формі, для того щоб сприяти ідентифікації у лабораторії без виникнення різночитань. Відповідно до вимог зазначених нормативних документів проби для визначення різних ЗР (забруднюючих речовин) повинні відбиратись у різні типи посуду. Так, проби для визначення ХСК, сульфатів, нітритів, нітратів дозволяється відбирати як у поліетиленовий, так і у скляний посуд. Виключно у скляний посуд відбираються проби для визначення хлоридів, фосфатів, АПАР, важких металів. Пробу для визначення вмісту нафтопродуктів слід відбирати в окремий скляний посуд, попередньо промитий розчинником, для можливості змиву сорбованих на стінках цього посуду нафтопродуктів розчинником, яким проводитиметься екстракція.

Ці вимоги мають дотримуватись з метою запобігання змінам складу та властивостей проб вод до початку їх аналізування. Недотримання вимог відповідних методик виконання вимірювань щодо відбору проб ( наприклад, для визначення показників "завислі речовини", "БСК" та "ХСК") в окремий посуд може призвести до зміни їх вмісту.

Недодержання температурного режиму при транспортуванні та зберіганні проб вод також призводить до зміни їх стану. Біохімічні процеси, які відбуваються досить швидко, можуть змінити вміст проби за декілька годин. Для мінімізації зазначених змін необхідно уповільнити швидкість протікання біохімічних процесів у пробах, для цього використовують різні методи консервування проби або їх охолодження. Вимоги щодо умов зберігання відібраних проб до початку аналізування викладені в конкретній МВВ кожного показника. Так, проби для визначення ХСК та нітратів повинні або бути законсервованими шляхом додавання сірчаної кислоти, або охолодженими до температури від 2 до 5° С. Проби, відібрані для визначення БСК, нітритів та сульфатів, повинні піддаватись охолодженню до температури від 2 до 5° С.

Проте у наданій на розгляд копії акту від 23.05.2012 року (де зазначена інформація щодо відбору проб стічної води) відсутня інформація щодо номеру посудини, в яку проведено відбір проб, та не зазначено перелік показників, які будуть визначатись у відібраній окремо в різні типи посуду пробі; інформація щодо застосування до відібраних проб методів консервування чи охолодження. В наявності тільки посилання на відбір проб в пластикову та скляну тару ( 3 л, 1л ) без зазначення показників вимірювань, яке не дає можливість зробити висновок щодо дотримання вимог відповідних методик виконання вимірювань під час відбору проб .

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» методика виконання вимірювань - це сукупність процедур і правил, виконання яких забезпечує одержання результатів вимірювань з гарантованою точністю. Оскільки відбір проб та поводження з ними (консервування та зберігання до початку аналізування) також є процедурами МВВ, їх недотримання не дає впевненості у точності одержаного результату вимірювань» (т.1, а.с. 129-130).

Проаналізувавши надані сторонами документи (журнал реєстрації проб, протокол вимірювань показників складу та властивостей у пробах вод (результати вимірювань), журнал реєстрації вимірювань, журнал перевірки титрів (приготування титрованих розчинів), журнал приготування стандартних розчинів, журнал приготування розчинів, журнал обліку метеумов для виконання вимірювань, журнал проведення калибровок склянок БСК, градуювальні характеристики для визначення концентрації забруднюючих речовин, атестати повірки засобів вимірювальної техніки (ЗВТ), робочі зошити працівників відомчих лабораторій) (т.1, а.с. 130-134), Державною екологічною інспекцією виявлено низку порушень методик виконання вимірювань при проведенні визначень, допущених лабораторіями як позивача, так і відповідача. Перелік цих порушень наведений екологічною інспекцією у висновку у вигляді порівняльної таблиці (т.1, а.с. 134-140). У зв'язку з цим Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області зроблено висновок про те, що відповідно до записів робочих журналів працівниками відомчих лабораторій сторін, який надані для розгляду, дослідження проб стічних вод, взятих 23.05.2014 року, проведені з порушенням дотримання вимог відповідних методик, що могло привести до отримання вирогідних результатів (т.1, а.с. 140).

По третьому питанню інспекцією вказано, що для визначення вмісту зазначених у протоколі вимірювань забруднюючих речовин є достатнім загальний об'єм проби 3,5-5,0 дм?.

По четвертому питанню Державною екологічною інспекцією, з посиланням на пункти 7,9 ДСТУ ISO 5667-10:2005 «Якість води. Відбирання проб. Частина 10. Настанови щодо відбирання проб стічних вод» та Керівного нормативного документа (КНД) 211.1.0.009-94 «Гідросфера. Відбір проб для визначення складу та властивостей стічних та технологічних вод. Основні положення», зокрема зазначено, що «враховуючи необхідність дотримання при відборі проб вимог методик виконання вимірювань (МВВ) кожного із показників, у акті відбору проб має бути відображена інформація щодо типу посуду, у який відбиралась проба. Вимоги до типу посуду, у який повинна відбиратись проба, викладені у конкретній МВВ кожного показника та у ДСТУ ISO 5667-3-2001. Посудини, що містять проби, треба маркувати у ясній зрозумілій формі, для того щоб сприяти ідентифікації у лабораторії без виникнення різночитань. Відповідно до вимог зазначених нормативних документів проби для визначення різних ЗР (забруднюючих речовин) повинні відбиратись у різні типи посуду. Так, проби для визначення ХСК, сульфатів, нітритів, нітратів дозволяється відбирати як у поліетиленовий, так і у скляний посуд. Виключно у скляний посуд відбираються проби для визначення хлоридів, фосфатів, АПАР, важких металів. Пробу для визначення вмісту нафтопродуктів слід відбирати в окремий скляний посуд, попередньо промитий розчинником, для можливості змиву сорбованих на стінках цього посуду нафтопродуктів розчинником, яким проводитиметься екстракція.

Ці вимоги мають дотримуватись з метою запобігання змінам складу та властивостей проб вод до початку їх аналізування. Недотримання вимог відповідних методик виконання вимірювань щодо відбору проб (наприклад, для визначення показників "завислі речовини", "БСК" та "ХСК") в окремий посуд може призвести до зміни їх вмісту.

Недодержання температурного режиму при транспортуванні та зберіганні проб вод також призводить до зміни їх стану. Біохімічні процеси, які відбуваються досить швидко, можуть змінити вміст проби за декілька годин. Для мінімізації зазначених змін необхідно уповільнити швидкість протікання біохімічних процесів у пробах, для цього використовують різні методи консервування проби, або їх охолодження. Вимоги щодо умов зберігання відібраних проб до початку аналізування викладені в конкретній МВВ кожного показника. Так, проби для визначення ХСК та нітратів повинні або бути законсервованими шляхом додавання сірчаної кислоти, або охолодженими до температури від 2 до 5° С. Проби, відібрані для визначення БСК, нітритів та сульфатів, повинні піддаватись охолодженню до температури від 2 до 5° С.

Проте у наданій на розгляд копії акту від 23.05.2012 року (де зазначена інформація щодо відбору проб стічної води) відсутня інформація щодо номеру посудини , в яку проведено відбір проб, та не зазначено перелік показників, які будуть визначатись у відібраній окремо в різні типи посуду пробі; інформація щодо застосування до відібраних проб методів консервування чи охолодження. В наявності тільки посилання на відбір проб в пластикову та скляну тару (3 л, 1л ) без зазначення показників вимірювань, яке не дає можливість зробити висновок щодо дотримання вимог відповідних методик виконання вимірювань під час відбору проб .

Час доставки зазначено у журналі реєстрації проб, але також відсутня інформація щодо переліку показників, які будуть визначатись у відібраній окремо в різні типи посуду пробі.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» методика виконання вимірювань - це сукупність процедур і правил, виконання яких забезпечує одержання результатів вимірювань з гарантованою точністю. Оскільки відбір проб та поводження з ними (консервування та зберігання до початку аналізування) також є процедурами МВВ, їх недотримання не дає впевненості у точності одержаного результату вимірювань» (т.1, а.с. 141-142).

Згідно п. 3 Положення про Державну екологічну інспекцію, затвердженого указом Президента України від 13.04.2001 року №454/2011, основними завданнями Держекоінспекції України є, зокрема, реалізація державної політики зі здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів; за екологічною та радіаційною безпекою під час імпорту, експорту та транзиту вантажів і транспортних засобів; поводженням з відходами (крім поводження з радіоактивними відходами) і небезпечними хімічними речовинами, пестицидами та агрохімікатами.

У відповідності із пп. 2 "в", пункту 4 вищезгаданого Положення Держекоінспекція України відповідно до покладених завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема, щодо наявності та дотримання умов виданих дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин.

Таким чином, Держекоінспекція, як контролюючий орган, має всі належні їй права для надання відповідних висновків по розрахункам допустимих концентрацій забруднюючих речовин в стічних водах як позивача так і відповідача.

Оскільки позивачем недодержано національні стандарти при відборі проб стічних вод та їх дослідженні (з урахуванням висновку Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 04.06.2014 року № 3-5352-2-3 (т.1, а.с. 128-143), акт відбору проб від 23.05.2012 року і протокол вимірювань показників складу та властивостей стічних вод (т.1, а.с. 22, 23), які надані комунальним підприємством "Дніпроводоканал" в обґрунтування своїх позовних вимог, не можуть вважатися належними доказами перевищення державним підприємством "Виробниче об'єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова" допустимих концентрацій шкідливих речовин у стічних водах.

В силу ч. 1, 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

Статтями 33, 34 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи.

Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

З огляду на викладене, господарський суд дійшов обґрунтованого висновку про недоведеність позивачем обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а доводи, наведені комунальним підприємством "Дніпроводоканал" в апеляційній скарзі, колегією суддів відхиляються.

Керуючись ст. ст. 99, 101, 103, 105 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 15.09.2014 року у справі № 43/5005/10665/2012 залишити без змін, а скаргу комунального підприємства "Дніпроводоканал" Дніпропетровської міської ради без задоволення.

Головуючий суддя Г.К. Дмитренко

Суддя А.Є. Прокопенко

Суддя В.І. Крутовських

повний текст постанови виготовлений 24.02.15р.