ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" січня 2015 р. Справа № 922/3133/14

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Могилєвкін Ю.О., суддя Пушай В.І. , суддя Потапенко В.І.

при секретарі Крупа О.О.

за участю представників сторін:

першого позивача - Калугін О.Ю.

другого позивача - Калугін О.Ю.

відповідача - Басарт Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу відповідача (вх. № 3482Х/3-9) на рішення господарського суду Харківської області від 07.10.14 р. у справі № 922/3133/14

за позовом 1. Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків

2. Харківської міської ради, м. Харків

до Споживчого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Еверест", м. Харків

про спонукання укласти договір

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням господарського суду Харківської області від 07.10.14 р. у справі № 922/3133/14 позов задоволено. Зобов'язано Споживчий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Еверест" укласти з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова у відповідній редакції, викладеній у рішенні. Стягнуто зі Споживчого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Еверест" на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради судового збору у розмірі 1218,00 грн. В задоволенні позову Харківської міської ради відмовлено.

Рішення мотивоване з посиланням на законність та обґрунтованість заявлених Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради позовних вимог. В частині відмови у задоволенні позову Харківської міської ради, суд зазначив, що договір про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова повинен укладатися між Споживчим кооперативом "Житлово-будівельний кооператив "Еверест" та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради, у зв'язку з чим Споживчим кооперативом "Житлово-будівельний кооператив "Еверест" не були порушені права та інтереси Харківської міської ради з приводу не укладання останнім відповідного договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Споживчий кооператив "Житловло-будівельний кооператив "Еверест" не погодився з рішенням, звернувся до Харківського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилається на порушення норм матеріального та процесуального права при його прийнятті. Просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 07.10.14 р. у справі № 922/3133/14 та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову, з мотивів та підстав, зазначених в апеляційній скарзі.

Перший відповідач у відзиві на апеляційну скаргу просить рішення господарського суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду, з мотивів викладених у відзиві та ін.

Відповідно до ч. 2 ст. 101 ГПК України, апеляційний господарський суд не зв'язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Судова колегія, повторно розглянувши справу, перевіривши законність та обґрунтованість рішення встановила наступне:

Як свідчать матеріали справи, відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації № ХК 35 від 17.10.2013 р. Споживчий кооператив «житлово-будівельний кооператив "Еверест" є замовником будівництва садибних (індивідуальних) житлових будинків літ. "Б-1", літ. "В-1", літ. "Д-2", літ. "Е-2" по вул. Тульській у м. Харкові (а. с. 24-26).

Відповідно до ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію.

Частиною 1 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання цих вимог рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок), який містить механізм залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, та зазначено, що ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачене чинним законодавством.

Відповідно до пункту 1.2 цього Порядку, пайова участь у розвитку інфраструктури м. Харкова є обов'язковою для всіх замовників (фізичних осіб - підприємців, фізичних та юридичних осіб), які мають намір здійснити нове будівництво, реконструкцію, розширення, капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрацію об'єкта містобудування на території м. Харкова, незалежно від форми власності замовника, розташування та функціонального призначення об'єкта будівництва.

Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутися із відповідною заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. До заяви необхідно додати визначені п. 2.6. Порядку документи.

Відповідно до листа Департаменту розвитку будівельної діяльності, ціноутворення та економіки будівництва Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 03.12.2013 р. № 8/15-458-13 (а. с. 15) будівництво декількох житлових будинків, що ведеться за єдиним проектом в межах земельної ділянки одного власника, відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" не звільняє замовника такої забудови від пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Відповідно до п. 3.1.11 Положення «Про управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку» Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, затвердженого рішенням Харківської міської ради 6 скликання від 24.11.2010 р. № 7/10 "Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 6 скликання", функціями Управління соціально-економічного розвитку Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради є створення сприятливих умов для залучення внутрішніх і зовнішніх інвесторів у розвиток інфраструктури міста Харкова.

Листом Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради від 02.12.2013 р. № 1105/0/124-13 проінформовано Споживчий кооператив «Житлово-будівельний кооператив "Еверест" про порушення вимог закону та необхідність звернення до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для підготовки проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та надати відповідні документи для цього. Проте, відповіді на зазначений лист відповідач не надав, станом на момент розгляду справи договір не укладений.

26.12.2013 р. листом Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна № 1224/0/124-13 Споживчому кооперативу «Житлово-будівельний кооператив "Еверест" для розгляду та підписання направлено два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

У відповідь на лист від 26.12.2013 року № 1224/0/124-13 підписаний договір або протокол розбіжностей від Споживчого кооперативу «житлово-будівельний кооператив "Еверест" не надійшов.

Зазначені обставини стали підставою для подання звернення позивача із зазначеною позовною заявою до суду.

З матеріалів справи вбачається, що господарський суд приймаючи оскаржуване рішення крім іншого виходив з того, що позовні вимоги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради є законними та обґрунтованими. В частині відмови у задоволенні позову Харківської міської ради, суд зазначив, що договір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова повинен укладатися між Споживчим кооперативом "Житлово-будівельний кооператив "Еверест" та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради, у зв'язку з чим Споживчим кооперативом "Житлово-будівельний кооператив "Еверест" не були порушені права та інтереси Харківської міської ради з приводу не укладання останнім відповідного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Викладені вище висновки господарського суду, на думку колегії суддів, повністю відповідають фактичним обставинам спору та матеріалам справи, їм надана правильна та належна правова оцінка, в зв'язку з чим відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги і скасування прийнятого по справі рішення.

Відповідно до вимог ст. ст. 32, 34 ГПК України, доказами у справі є будь які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно зі статтею 43 цього ж кодексу, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Статтею 7 Конституції України в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" одним з основних принципів місцевого самоврядування є судовий захист прав місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Статтею 14 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні встановлені Законом України від 17.02.2011 р. № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (надалі - Закон № 3038-VI).

Так, частинами першою - третьою, п'ятою та дев'ятою статті 40 Закону № 3038-VI визначено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону № 3038-VI замовником будівництва є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Як зазначено вище, рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804, затверджений Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова яким передбачено, що не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію замовник будівництва зобов'язаний звернутися з заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Тобто, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачене чинним законодавством.

Отже, ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" зазначений обов'язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обов'язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов'язків щодо пайової участі. Не укладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обов'язку в натурі.

Відповідно до п. 5. Порядку передбачено залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору.

5.1. У разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору.

5.2. У листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк, у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та чинним законодавством України відповідальність за ухилення від укладання такого договору.

5.3. У разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії:

на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури;

готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками;

надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням.

5.6. Замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.

5.7. Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору незгоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів. В цей же строк Департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору.

5.10. Спори, пов'язані з укладенням договору пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Харкова, обов'язковість укладення яких встановлена законом, в тому числі при ухиленні від укладення договору однієї або обох сторін, вирішуються в судовому порядку.

5.11. День набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше.

Зазначені дії здійснені Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради, але згоди не досягнуто.

Як свідчать матеріали справи, а саме відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 17.10.2013 р. № ХК 35 Споживчий кооператив «Житлово-будівельний кооператив "Еверест" є замовником на будівництво садибних (індивідуальних) житлових будинків літ. "Б-1", літ. "В-1", літ. "Д-2", літ. "Е-2" по вул. Тульській у м. Харкові.

А отже, це зумовлює виконання останнім приписів чинних нормативних актів.

Статтею 648 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов'язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту.

Відповідно до частини 3 статті 179 Господарського кодексу України укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, зокрема, якщо існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору.

Згідно зі статтею 187 Господарського кодексу України спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов'язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. День набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше.

Положеннями статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію.

Як зазначено вище, відповідачем не укладено договору пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту при будівництві у м. Харкові.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

В даному випадку ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язання та вимог, які прямо передбачені чинним законодавством.

Отже, що відповідачем порушений встановлений ст. 181 Господарського кодексу України порядок укладення договорів, яке є обов'язковим для сторін на підставі закону та приписів відповідних актів.

Статтею 179 Господарського кодексу України визначені загальні умови укладення договорів, що породжують господарські зобов'язання.

Також, відповідно до частини 4 статті 84 Господарського процесуального кодексу України, у спорі про спонукання укласти договір при задоволенні позову в резолютивній частині зазначаються умови, на яких сторони зобов'язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект договору.

Пунктом 9.9. постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про судове рішення" №6 від 23.03.2012 року визначено, що господарські суди повинні зазначати у рішенні про спонукання укласти договір - умови, на яких сторони зобов'язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект цього договору, наприклад: "Вважати договір (найменування договору) укладеним на умовах поданого (найменування позивача) проекту цього договору", а в разі необхідності - з викладенням у рішенні умов (пунктів) договору повністю або в певній частині. Якщо ж умови (пункти) поданого позивачем проекту договору судом прийнято лише в певній частині, то решта умов (пунктів), до яких вносяться зміни порівняно з проектом, викладається в резолютивній частині судового рішення.

Отже, законодавством встановлено вимогу про обов'язкове посилання суду в резолютивній частині рішення при задоволенні позову про спонукання укласти договір на конкретний (певний) поданий позивачем проект договору.

На підставі вищевикладеного, рішення господарського суду Харківської області від 07.10.14 р. у справі № 922/3133/14 прийнято з урахуванням фактичних обставин справи та чинного законодавства.

Таким чином, висновки, викладені в рішенні господарського суду відповідають вимогам законодавства та фактичним обставинам справи, а мотиви заявника скарги, з яких вони оспорюються не можуть бути підставою для його скасування.

Керуючись ст. ст. 101, 102, п. 1 ст. 103, ст. ст. 105 ГПК України, судова колегія -

ПОСТАНОВИЛА:

Рішення господарського суду Харківської області від 07.10.14 р. у справі № 922/3133/14 залишити без змін, а апеляційну скаргу -без задоволення.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом двадцяти днів до касаційної інстанції Вищого господарського суду України.

Повний текст постанови підписано 26.01.2015 р.

Головуючий суддя Могилєвкін Ю.О.

Суддя Пушай В.І.

Суддя Потапенко В.І.