ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

"27" січня 2015 р. Справа № 911/5280/14

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Будівництво. Розвиток комунікацій», м. Київ,

до відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Овіонт», м. Вишневе

про стягнення 22022,52 грн.

Суддя О.В. Конюх;

представники сторін:

від позивача: Малиш В.В., уповноважений, довіреність від 15.12.2014р. № 469;

від відповідача: не з'явився;

СУТЬ СПОРУ:

позивач - товариство з обмеженою відповідальністю «Будівництво. Розвиток комунікацій» звернувся до господарського суду Київської області з позовом від 05.12.2014р. № 466/1 до відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Овіонт», в якому просив стягнути з відповідача неустойку за порушення строків завершення робіт за Договором № 05022014 на виконання будівельно-монтажних робіт від 05.02.2014р. в сумі 22022,52 грн., а саме - за прострочення виконання робіт за додатковою угодою № 150 від 01.07.2014р. - 18617,04 грн. та за прострочення виконання робіт за Додатковою угодою № 195 від 13.08.2014р. - 3405,48 грн., та судові витрати.

Позов обґрунтований тим, що відповідачем на замовлення відповідача було виконано підрядні роботи згідно додаткової угоди №150 від 01.07.2014р. (прокладка ВОК в ґрунті, відновлення дорожнього покриття, влаштування колодязів) на суму 59672,02 грн. та додаткової угоди № 195 від 13.07.2014р. (влаштування колодязів) на суму 10916,44 грн., строк виконання яких сторонами визначено до 19.09.2014р. В листопаді 2014р. позивачем як замовником було виявлено ряд недоліків у виконаних роботах за вказаними додатковими угодами. Посилаючись на пункт 5.6 Договору, згідно якого завершенням виконання робіт є момент виконання відповідачем всіх передбачених умовами договору та додатковою угодою робіт, позивач вважає, що всі передбачені додатковими угодами роботи відповідачем не виконано, відтак, станом на 01.12.2014р. відповідач прострочив виконання робіт та здачу їх замовнику за Додатковою угодою №150 та Додатковою угодою №195 на 72 дні, що є підставою для застосування до нього передбаченої договором неустойки за кожен день прострочення виконання та здачі робіт.

Ухвалою від 11.12.2014р. порушено провадження у справі №911/5280/14 та призначено справу до розгляду. Ухвалою від 23.12.2014р. розгляд справи було відкладено на 13.01.2015р. Ухвалою від 13.01.2015р. суд відмовив в заяві позивача про збільшення позовних вимог та повторно відклав розгляд справи на 27.01.2015р.

19.01.2015р. до господарського суду Київської області від позивача надійшла заява від 15.01.2015р. №193/751 про збільшення позовних вимог, в якій позивач стверджує, що під час розгляду господарським судом Київської області справи № 911/5280/14 відповідачем були усунуті допушені порушення та виправлені недоліки у виконаних роботах згідно додаткової угоди № 150 від 01.07.2014р., у зв'язку з чим, позивач відмовляється від вимог про стягнення неустойки за цією Додатковою угодою. Разом із тим, недоліки, виявлені в роботах згідно Додаткової угоди №195 відповідачем не усунуті, станом на 01.12.2014р. прострочення здачі виконаних робіт становить 72 дні, умовами пункту 8.3 Договору за прострочення строку передачі робіт та документації передбачено сплату неустойки в сумі 500,00 грн. в день, а при простроченні більше ніж на 30 календарних днів - 1000,00 грн. в день з 31 дня затримки, відповідно позивач просить суд стягнути з відповідача 57000,00 грн. неустойки за прострочення виконання робіт за Додатковою угодою № 195 від 13.08.2014р.

Розглянувши подану позивачем заяву, суд встановив таке.

Відповідно до ст. 22 ГПК України позивач вправі до прийняття рішення по справі збільшити розмір позовних вимог за умови дотримання встановленого порядку досудового врегулювання спору у випадках, передбачених статтею 5 цього Кодексу в цій частині, відмовитись від позову або зменшити розмір позовних вимог. До початку розгляду господарським судом справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.

Передбачені частиною четвертою статті 22 ГПК права позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитись від позову можуть бути реалізовані до прийняття рішення судом першої інстанції. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Виходячи із змісту поданої заяви від 15.01.2015р. №193/751 товариства з обмеженою відповідальністю «Будівництво. Розвиток комунікацій» про збільшення позовних вимог, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, суд встановив, що позивач не змінює предмету або підстав позову, не змінює періоду нарахування неустойки а лише збільшує суму позову у зв'язку із приведенням розрахунку у відповідність до умов Договору. Заява належним чином направлена відповідачу, про що свідчать залучені до заяви опис вкладення в лист від 15.01.2015р. та фіскальний чек «Укрпошти» від 15.01.2015р. № 9950. За таких обставин суд в порядку ст. 22 ГПК України приймає зазначену заяву до розгляду.

Справа розглядатиметься в редакції позовних вимог відповідно до вищевказаної заяви від 15.01.2015р. №193/751 товариства з обмеженою відповідальністю «Будівництво. Розвиток комунікацій» про стягнення з відповідача - товариства з обмеженою відповідальністю "Овіонт" 57000,00 грн. неустойки та судового збору.

Відповідач в судові засідання 23.12.2014р., 13.01.2015р. та 27.01.2015р. не з'явився, відзив на позов та витребувані судом документи не подав, про причини нез'явлення суд не повідомив, хоча про дату, час та місце судових засідань повідомлявся судом належним чином відповідно до ст.ст. 64, 87 ГПК України, про що свідчать залучені до матеріалів справи повідомлення про вручення рекомендованих поштових відправлень.

Розглянувши позов товариства обмеженою відповідальністю «Будівництво. Розвиток комунікацій», м. Київ (далі по тексту - ТОВ «Будівництво. Розвиток комунікацій») до товариства з обмеженою відповідальністю «Овіонт», м. Вишневе Київської області (далі по тексту - ТОВ «Овіонт»), вислухавши пояснення представників позивача, всебічно та повно вивчивши зібрані у справі докази, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

відповідно до ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема з правочинів. Майново-господарські зобов'язання між суб'єктами господарювання виникають на підставі договорів (стаття 179 ЦК України) і сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначені умов договору (стаття 627 ЦК України).

Підставою виникнення взаємних прав та обов'язків сторін у справі є укладений 05.02.2014р. між ТОВ «Овіонт» (підрядник) та ТОВ «Будівництво. Розвиток комунікацій» (замовник) договір № 05022014 на виконання будівельно-монтажних робіт (далі по тексту - Договір), згідно якого підрядник зобов'язується від імені та за дорученням замовника виконати комплекс робіт по будівництву місцевої волоконно-оптичної лінії згідно з окремими Додатковими угодами в обумовлені Договором та Додатковими угодами строки, а також ліквідовувати за свій рахунок можливі недоліки та дефекти, що виникли з вини підрядника та були виявлені у ході прийняття робіт та протягом гарантійних строків експлуатації. Згідно умов Договору:

- вартість робіт визначається окремими Додатковими угодами, 100% вартості сплачується протягом 30 банківських днів з моменту підписання сторонами Акту. (пункти 2.2, 2.3.1 Договору);

- замовник зобов'язаний призначити відповідальних осіб для нагляду за виконанням робіт по кожному етапу робіт (пункт 3.2.2 Договору); замовник має право здійснювати контроль та технічний нагляд за якістю, обсягами та вартістю робіт, якістю матеріалів, відповідністю робіт вимогам проекту, будівельним нормам та правилам (пункт 3.3.1 Договору);

- перед початком виконання будь-яких робіт сторони складають та підписують відповідну Додаткову угоду, в якій обумовлюються строки, порядок виконання і вартість робіт (пункт 5.1 Договору);

- приймання-передача виконаних робіт відбувається протягом 10 робочих днів з моменту завершення виконання робіт. Завершенням виконання робіт на об'єкті є момент виконання підрядником всіх передбачених умовами договору робіт та підписання замовником Акту приймання-передачі виконаних робіт (пункти 5.5, 5.6 Договору);

- якщо при прийнятті робіт виявлено недоліки, замовник не приймає роботи до їх усунення, не підписує Акт приймання-передачі виконаних робіт та має право не здійснювати оплату (пункт 5.7 Договору);

- в разі мотивованої відмови замовника від підписання Акту приймання-передачі виконаних робіт, сторони протягом 5 робочих днів укладають і підписують Акт погодження, де фіксують виявлені недоліки, необхідні доробки з визначенням строку та порядку їх усунення (пункт 5.8 Договору);

- гарантійний строк становить не менше ніж 4 роки з моменту підписання замовником Акту приймання-передачі виконаних робіт та продовжується на строк, протягом якого замовник був позбавлений можливості використовувати результати робіт за їх цільовим призначенням, а також протягом якого підрядник усував виявлені недоліки та дефекти (розділ 7 Договору);

- у разі прострочення підрядником строку передачі збудованої ВОЛЗ та/або документації, він на вимогу замовника зобов'язаний сплатити неустойку у розмірі 500,00 грн. за кожен день прострочення. У разі порушення підрядником вищезазначеного строку більше, ніж на 30 календарних днів, починаючи з 31 дня затримки, розмір неустойки становитиме 1000,00 грн. за кожен день прострочення (пункт 8.3 Договору).

Відповідно до частини 2 ст. 317 ГК України, загальні умови договорів підряду визначаються відповідно до положень Цивільного кодексу України про договір підряду.

Згідно частин 1, 2 ст. 875 ЦК України, за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта.

!3.08.2014р. сторонами було укладено Додаткову угоду №195 до договору № 05022014, якою було визначено, що підрядник зобов'язується виконати комплекс робіт (влаштування колодязів КК-2) на об'єкті замовника за адресою м. Дніпропетровськ, пр-т Пушкіна 55 - вул. Комсомольська 69. Вартість робіт - 10916,44 грн. (з ПДВ), початок робіт - 13.08.2014р., завершення виконання робіт - 19.09.2014р.

Відповідно до частини 1 ст. 321 ГК України, частини 1 ст. 843 та частин 1, 2 ст. 844 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна в договорі підряду може бути визначена в кошторисі. Кошторис може бути приблизним або твердим. До Додаткової угоди №195 згідно із ДСТУ БД.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» сторонами було підписано тверду договірну ціну на будівництво колодязя всього на суму 10,91644 тис. грн.

Обумовлені додатковою угодою роботи підрядником виконано.

Згідно до частин 1, 2 ст. 882 ЦК України замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, або етапу робіт, зобов'язаний негайно розпочати їх прийняття. Замовник організовує та здійснює прийняття робіт за свій рахунок, якщо інше не встановлено договором.

Пунктом 99 постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668 "Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві" визначено, що розрахунки за виконані роботи проводяться на підставі документів про обсяги виконаних робіт та їх вартість. Документи про виконані роботи та їх вартість складаються і підписуються підрядником та передаються замовнику. Замовник перевіряє ці документи і в разі відсутності зауважень підписує їх. Після підписання документів замовник зобов'язаний оплатити виконані роботи.

Згідно частини 4 статті 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї з сторін від підписання акта, про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Виходячи із змісту зазначеної норми, навіть непідписаний замовником акт є належною підставою для оплати, за умови, якщо цей акт підряднику замовником вручено або надіслано належним чином, і замовником не надано обґрунтованих претензій або обґрунтованої відмови від його підписання.

Пунктами 5.5, 5.6 Договору сторони передбачили, що приймання-передача виконаних робіт відбувається протягом 10 робочих днів з моменту завершення виконання робіт. Завершенням виконання робіт на об'єкті є момент виконання підрядником всіх передбачених умовами договору робіт та підписання замовником Акту приймання-передачі виконаних робіт.

До матеріалів долучено Акт №12 (форма КБ-2в) приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2014 року всього на суму 10916,44 грн. (тобто в межах твердого кошторису, встановленого Додатковою угодою №195 та договірною ціною, укладеною до даної Додаткової угоди), який без зауважень підписано підрядником та замовником 19.09.2014р. (тобто в строк, передбачений Додатковою угодою №195) та скріплений печатками обох сторін.

Відповідно до ст. 852, 858 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до частини 6 ст. 882 ЦК України замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об'єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.

Пунктами 5.7, 5.8 Договору сторони передбачили, що якщо при прийнятті робіт виявлено недоліки, замовник не приймає роботи до їх усунення, не підписує Акт приймання-передачі виконаних робіт та має право не здійснювати оплату. В разі мотивованої відмови замовника від підписання Акту приймання-передачі виконаних робіт, сторони протягом 5 робочих днів укладають і підписують Акт погодження, де фіксують виявлені недоліки, необхідні доробки з визначенням строку та порядку їх усунення.

Позивачем не заперечується, що протягом строку, встановленого для прийняття робіт - 10 робочих днів - замовником не пред'являлися вимоги до підрядника щодо виявлення недоліків в роботі та їх усунення. Замовник не відмовлявся від підписання Акту виконаних робіт, не надавав мотивованої відмови від підписання Акту, сторонами протягом 5 робочих днів не укладався та не підписувався Акт-погодження, де були б зафіксовані виявлені недоліки та необхідні доробки.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

За таких обставин, судом встановлено факт прийняття робіт замовником у встановлений Додатковою угодою №195 строк - 19.09.2014р. без жодних зауважень та претензій, відповідно твердження позивача про прострочення виконання робіт підрядником та передання їх замовнику дійсними обставинами справи не підтверджується, у зв'язку з чим відсутні підстави для застосування до підрядника заходу відповідальності, передбаченого пунктом 8.3 Договору - неустойки за прострочення виконання та здачі робіт замовнику.

Частиною 3 ст. 853 ЦК України передбачено спеціальний механізм виявлення, фіксації та усунення прихованих недоліків. Приховані недоліки замовник може виявляти і після прийняття результату роботи. Замовник зобов'язаний у такому випадку негайно повідомити про це підрядника. Виконання цього обов'язку дозволить підряднику спільно з замовником зафіксувати виявлені приховані недоліки та вирішити самостійно на принципах добросовісності та розумності пов'язані з цим спірні питання. Якщо підрядник відмовляється спільно з замовником зафіксувати їх, останній може це зробити самостійно, з залученням третіх осіб.

Позивач твердить, що 03.11.2014р. вручив відповідачу претензію про неналежне виконання Договору № 05022014 на виконання будівельно-монтажних робіт від 05.02.2014р., в якій вказував про виявлення скритих недоліків, в тому числі по роботам згідно Додаткової угоди №195, а саме: відсутність заводських паспортів на кабель; відсутність маркування кабелю в кабельних колодязях, руйнування цегляних стін ККС-2, відсутність кріплень муфт на стінах колодязя.

Суд критично ставиться до даних тверджень позивача, оскільки недоліки, які він зазначав у претензії від 03.11.2014р. №465, не є прихованими та могли бути виявлені при звичайному способі їх прийняття.

За таких обставин, позов товариства з обмеженою відповідальністю «Будівництво. Розвиток комунікацій» про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Овіонт» неустойки в сумі 57000,00 грн., нарахованої згідно пункту 8.3 Договору за 72 дні прострочення виконання робіт за Додатковою угодою №195 та передання їх замовнику, задоволенню не підлягає.

Разом із тим, згідно до частини 1 ст. 884 ЦК України підрядник гарантує досягнення об'єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об'єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об'єкта замовником. Відповідно до розділу 7 Договору гарантійний строк сторонами встановлено не менше ніж 4 роки з моменту підписання замовником Акту приймання-передачі виконаних робіт та продовжується на строк, протягом якого замовник був позбавлений можливості використовувати результати робіт за їх цільовим призначенням, а також протягом якого підрядник усував виявлені недоліки та дефекти.

Відповідно до ст. 884 ЦК України підрядник відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу об'єкта або його частин; неправильної його експлуатації або неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими ним іншими особами; неналежного ремонту об'єкта, який здійснено самим замовником або залученими ним третіми особами.

За таких обставин позивач не позбавлений права вимагати у відповідача усунення виявлених протягом гарантійного строку недоліків у відповідності до розділу 7 Договору та ст. 884 ЦК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 32, 33, 34, 49, ст.ст. 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. В позові товариству з обмеженою відповідальністю «Будівництво. Розвиток комунікацій» про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю "Овіонт" 57000,00 неустойки відмовити повністю.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом десяти днів з дня підписання рішення, оформленого відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В. Конюх

Повний текст рішення підписано 02.02.2015р.