ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ
СУД
________________________________________________________________________
_____________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2014 р.Справа № 916/3493/13Одеський
апеляційний господарський суд у складі
колегії суддів:

Головуючого судді: Ярош А.І.,

суддів Журавльова О.О., Гладишевої Т.Я.,

при секретарі судового засідання:
Селиверстовій М.В.,

за участю представників сторін:

від позивача - Мецгер О.І., довіреність
№ 4747, дата видачі : 19.11.14;

від відповідача - Шевченко С.В.,
довіреність № б/н, дата видачі : 01.10.13;

іід філії "ДЕЛЬТА-ЛОЦМАН" ДП
"Адміністрація морських портів
України" - Ілюшкин Ю.М., посвідчення №
2706, дата видачі : 31.12.11; начальник
лоцманської служби м.Одеси;

від третьої особи - не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Вільхельмсен Шипс
Сервіс Юкрейн»

на рішення господарського суду
Одеської області від 08 жовтня 2014 року

по справі № 916/3493/13

за позовом Державного підприємства
«Адміністрація морських портів
України» в особі Керченської філії
Державного підприємства
«Адміністрація морських портів
України»

до Товариства з обмеженою
відповідальністю «Вільхельмсен Шипс
Сервіс Юкрейн»

за участю третьої особи без
самостійних вимог на предмет спору
Кримського республіканського
підприємства «Порт-Термінал»

про стягнення 156 437,06 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Адміністрація
морських портів України» в особі
Керченської філії Державного
підприємства «Адміністрація морських
портів України» звернулось до
господарського суду Одеської області з
позовною заявою про стягнення з
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Вільхельмсен Шипс
Сервіс Юкрейн» 156 437,06 грн. за транзитне
проходження судном, що знаходиться під
агентським обслуговуванням
відповідача, Керч-Єнікальським
каналом, згідно договору №03-02-066/КО від
05.03.2013 року.

Рішенням господарського суду Одеської
області від 17 лютого 2014 року (суддя
Літвінов С.В.), залишеною без змін
постановою Одеського апеляційного
господарського суду від 10.04.2014 року,
відмовлено в задоволенні позову
повністю, з мотивів того, що
прихід/вихід суден, агентом яких є
Відповідач, не оформлювався капітаном
морського порту Керченської філії ДП
"АМПУ", а тому прохід (перетинання)
відповідними суднами меж акваторії
морського порту Керч, визначених
додатком до постанови Кабінету
Міністрів України "Про деякі питання
акваторій морських портів" від 03.06.2013 №
406, виключно в частині здійснення
транзитного проходу зазначеними
Керч-Єнікальським та Керченським
підхідним каналами без здійснення
власне заходження до морського порту
Керч з метою подальшого заходу до
причалів інших суб'єктів
господарювання, де в подальшому
здійснювались вантажні операції, які
не входять до вищевказаних меж
акваторії морського порту Керч, не
можна вважати входом в акваторію та/або
виходом з акваторії морського порту
Керч, за який справляється корабельний
збір відповідно розділу II Порядку
справляння та розміри ставок портових
зборів та порядок обліку та
використання коштів від портових
зборів затверджено наказом
Міністерства інфраструктури України
від 27.05.2013 № 316 "Про портові збори",
зареєстрованого в Міністерстві
юстиції України 12.06.2013 за № 930/23462.

До вищенаведених висновків щодо
відмови позивачу в задоволенні позову
суд дійшов ще й з врахуванням того, що,
як свідчить зазначений Порядок обліку
та використання коштів від портових
зборів, корабельний збір є цільовим
платежем власників суден, що заходять
до акваторії певного порту відповідно
до її приналежності, тоді як, в
матеріалах справи відсутні докази
того, що агентоване відповідачем судно
заходило у внутрішню акваторію
Керченського морського порту,
маневрувало, швартувалось, здійснювало
стоянку біля причалів або
завантаження/розвантаження, з підстав
чого відсутні підстави для стягнення
корабельного збору.

Постановою Вищого господарського суду
України від 05.08.2014 року по справі
№916/3493/13 касаційну скаргу Державного
підприємства "Адміністрація морських
портів України" задоволено частково.

Рішення господарського суду Одеської
області від 17.02.2014 та постанову
Одеського апеляційного господарського
суду від 10.04.2014 - скасовано.

Справу направлено на новий розгляд до
господарського суду Одеської області.

Приймаючи постанову, суд касаційної
інстанції дійшов висновків про те, що
обставини справи підтверджують
здійснення суднами, що знаходяться під
агентуванням відповідача, вантажних
операцій біля причалів КРП
"Порт-Термінал" в межах акваторії, що
надані державному підприємству
"Керченський морський рибний порт" у
користування, визначені додатком до
постанови Кабінету Міністрів України
"Про надання державному підприємству
"Керченський морський рибний порт" у
користування акваторії" від 21.08.2013 № 606,
а не акваторії Керченського морського
торгового порту.

Між тим, колегія суддів касаційного
суду зазначила, що судами не
досліджено, чи входить акваторія
Керч-Єнікальського каналу та підхідний
канал Керченського морського
торгового порту до акваторії
Керченського морського торгового
порту.

Крім того, висновок судів попередніх
інстанцій про те, що агентовані
відповідачем судна рухалися судновим
ходом, який розташований за межами
акваторії порту, колегія суддів вважає
передчасним з підстав того, що судновий
хід обов'язково має бути позначений на
місцевості і на карті та визначений
засобами навігаційного обладнання.
Суди попередніх інстанцій належним
чином вказане питання не досліджували,
питання про те, чи співпадають
координати акваторії підхідного
каналу Керченського морського
торгового порту та Керч-Єнікальського
каналу з координатами суднового ходу,
позначеного на місцевості і на карті,
не з'ясовували.

Колегія суддів також зазначила, що
судами також не досліджувалося, за яких
умов судно може бути звільнене від
сплати корабельного збору; чи можуть
бути звільнені від сплати такого збору
агентовані відповідачем судна; ними не
перевірялася правильність нарахування
позивачем корабельного збору.

За наслідками касаційного перегляду
справи Вищий господарський суд України
у своїй постанові, скасовуючи
попередні судові акти, надав вказівки
щодо подальшого розгляду справи, які
полягають в наступному:

під час нового розгляду справи
з'ясувати, чи входить акваторія
Керч-Єнікальського каналу та підхідний
канал Керченського морського
торгового порту до акваторії
Керченського морського торгового
порту;

дослідити чи співпадають координати
акваторії підхідного каналу
Керченського морського торгового
порту та Керч-Єнікальського каналу з
координатами суднового ходу,
позначеного на місцевості і на карті;

за необхідності, залучити, в порядку ст.
65 ГПК України, спеціаліста або, в
порядку ст. 41 ГПК України, призначити
судову експертизу;

вирішити питання про те, за яких умов
судно може бути звільнене від сплати
корабельного збору,чи можуть бути
звільнені від сплати такого збору
агентовані відповідачем морські судна
"SYN ALCOR", "WORCETER" та "SIVA PEARL", перевірити
правильність нарахування позивачем
корабельного збору;

до встановлених обставин правильно
застосувати норми матеріального права,
що регулюють спірні правовідносини та
винести обґрунтоване, законне рішення
суду.

Рішенням господарського суду Одеської
області від 08 жовтня 2014 року (суддя
Мостепаненко Ю.І.) позов задоволено.

Стягнуто з товариства з обмеженою
відповідальністю "Вільхельмсен Шипс
Сервіс Юкрейн" на користь державного
підприємства "Адміністрація морських
портів України" в особі Керченської
філії державного підприємства
"Адміністрація морських портів
України» 152 852 грн. 38 коп. - основної
заборгованості, 1254 грн. 64 коп. - 7% річних,
2 330 грн. 04 коп. - пені та 3 128 грн. 74 коп. -
витрат по сплаті судового збору.

Приймаючи рішення, суд дійшов
висновків про те, що з картографічного
позначення суднового ходу (фарватеру)
вбачається, що він розташований за
межами Керч-Єнікальського каналу і
Керченського підхідного каналу і,
таким чином, дійсно не входить до
акваторії морського порту Керч; проте,
морські судна, що знаходились під
агентуванням відповідача, рухались не
судновим ходом, а проходили
Керч-Єнікальським та Керченським
підхідними каналами. Зазначені канали
є гідротехнічними спорудами,
розташованими в межах акваторії
морського порту Керч, акваторії
зазначених каналів є складовою
частиною акваторії морського порту
Керч.

Таким чином, враховуючи те, що судна, що
знаходились під агентуванням
відповідача, не відносяться до
вказаних виключень, з огляду на що
відсутні правові підстави для
звільнення відповідача від сплати
корабельного збору, місцевий
господарський суд дійшов висновків про
задоволення позовних вимог щодо
стягнення корабельного збору, а також
пені та 7% річних згідно договору.

Не погоджуючись з вказаним рішенням,
Товариство з обмеженою
відповідальністю «Вільхельмсен Шипс
Сервіс Юкрейн» звернулось до Одеського
апеляційного господарського суду з
апеляційною скаргою, в якій просить
рішення господарського суду Одеської
області скасувати та прийняти нове
рішення, яким відмовити позивачу в
задоволенні позовних вимог у повному
обсязі.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу,
апелянт посилається на те, що суд
першої інстанції при прийнятті рішення
не виконав вказівки, що містяться у
постанові касаційної інстанції і є
обов'язковими для суду під час нового
розгляду справи.

Апелянт зазначає, що під час судового
засідання ніякі картографічні
матеріали не були предметом
дослідження, вважає що встановити
координати суднового ходу і
співпадіння координат на карті і
місцевості Керченської акваторії може
лише спеціаліст в області судноводіння
(лоцман).

Відповідачем були надані до суду
витяги з лоції Чорного і Азовського
моря стосовно Керченської акваторії та
витяги стосовно схем розміщення
навігаційних вогнів та знаків цієї
акваторії, також просив залучити
спеціаліста для вивчення наданих
матеріалів та надання пояснень на
питання, які поставлені ВГСУ.

Однак суд залучив надані матеріали до
справи проте відмовив у клопотанні про
залучення спеціаліста з огляду на його
необґрунтованість.

Яким чином при цьому суд встановив
співпадіння координат руху судна з
навігаційними координатами суднового
ходу, апелянту не зрозуміло.

По-друге, скаржник зазначав, що в ході
розгляду справи було встановлено що
оформлення приходу суден
здійснювалось капітаном морського
рибного порту а не морського порту
Керченської філії ДП «АМПУ», вказане
підтверджує здійснення суднами
вантажних операцій біля причалів КРП
«Порт-Термінал» в межах акваторії, що
надані ДП «Керченський морський рибний
порт» у користування.

Таким чином, на думку скаржника,
оскільки прихід/вихід суден, агентом
яких є відповідач, не оформлювався
капітаном морського порту Керченської
філії ДП «АМПУ», тому транзитний прохід
відповідними суднами меж акваторії
морського порту Керч без здійснення
заходження до порту з метою здійснення
вантажних операцій, не можна вважати
входом в акваторії морського порту
Керч та виходом з неї, за які
справляється корабельний збір.

Твердження позивача щодо відсутності у
КРП «Порт-Термінал» підстав для
стягнення корабельного збору апелянт
вважає безпідставними, оскільки згідно
ст.73 КТМ України, до функціонування
морських рибних портів застосовуються
норми цього кодексу щодо морських
портів з урахуванням особливостей,
визначених ЗУ «Про рибне господарство,
промислове рибальство та охорону
водних біоресурсів».

В судове засідання 16.12.2014 року з'явився
начальник лоцманської служби м.Одеси
філії «Дельта-лоцман» ДП «АМПУ»
Ілюшкин Ю.М. для дачі пояснень за
викликом суду, та надав свої усні та
письмові пояснення щодо визначення
координат меж акваторії Керченського
морського порту та суднового ходу.

Дослідивши матеріали справи,
перевіривши правильність застосування
судом першої інстанції норм
матеріального та процесуального права,
колегія суддів дійшла висновку про
відсутність підстав для скасування
рішення суду, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом першої інстанції,
05.03.2012 р. між ДП "Керченський МТП" (за
договором порт), який в подальшому
замінено його правонаступником ДП
"Адміністрація морських портів
України" та ТОВ "Вільхельмсен Шипс
Сервіс Юкрейн" (за договором агент) було
укладено договір №03-02-066/КО (далі -
Договір), предметом якого відповідно до
п.п. 1.1, 1.2 є надання портом послуг суднам
під українським та іноземним прапором,
які заходять в порти та судноремонтні
підприємства м. Керч, проходять
транзитом Керч-Єнікальським каналом
в/із Азовського моря, та знаходяться
під агентським обслуговуванням агента,
а також здійснення розрахунків агентом
за послуги, які надаються силами та
засобами порту, і порядок оплати
портових зборів.

Згідно п.5.3. Договору агент зобов'язаний
здійснити по транзитному проходу
оплату рахунка не пізніше 10
банківських днів з дати оформлення
відповідного рахунка портом. За
відсутності оплати у вказаний строк
агент сплачує суму боргу з врахуванням
встановленого індексу інфляції за весь
час прострочення, пеню в розмірі
подвійної облікової ставки НБУ від
несвоєчасно сплаченої суми за весь час
прострочення, починаючи з 11
банківського дня з дати оформлення
відповідного рахунка порту до повного
погашення суми заборгованості,
проценти в розмірі 7% річних від
простроченої суми за весь час
прострочення.

Додатковою угодою № 2 від 12.12.2013 р. до
Договору сторони дійшли згоди про
продовження строку його дії до 31.12.2013 р.

Судом першої інстанції встановлено та
перевірено в ході апеляційного
перегляду, у вересні-жовтні 2013 р.
морські судна "SYN ALCOR", "WORCESTER" та "SIVA PEARL",
які агентував ТОВ «Вільхельмсен Шипс
Сервіс Юкрейн», заходили в акваторію
Керченського морського рибного порту
наступним курсом: захід у фарватер
Керч-Єнікальського каналу, далі по
Павловському коліну до 11 поворотного
буя, далі по Бурунському коліну до 20
поворотного буя, далі поворот в коліно
Єні- Кале і прямим курсом до 24
поворотного буя, після чого поворот у
підхідний канал Керченського
морського торгового порту, далі прямим
курсом до 10 поворотного буя, після чого
поворот на підхідний канал
Керченського морського рибного
порту/акваторія керченського
морського рибного порту/, захід у
внутрішню акваторію Керченського
морського рибного порту, маневрування
і швартування до причалів № 9, 10
Кримського республіканського
підприємства "Порт - Термінал".

Згідно зазначеного, позивачем
відповідачу супровідними листами були
надіслані рахунки на оплату портових
зборів (корабельного і канального
зборів та збору за послуги служби
морської безпеки) за проходження,
вхід/вихід в Керченський морський
торговий порт у вересні - жовтні 2013 р.
суден "SYN ALCOR", "WORCESTER", "SIVA PEARL", а саме:

- № 392 від 22.09.2013 р. на суму 17956,74 дол. США
(в т.ч. :7133,10 дол. США - корабельний збір;
10553,64 дол. США - канальний збір; 270,00 дол.
США - збір за послуги служби морської
безпеки);

- № 531 від 21.10.2013р. на суму 14875,10 дол. США (в
т.ч.: 5890,26 дол. США - корабельний збір;
8714,84 дол. США - канальний збір; 270,00 дол.
США - збір за послуги служби морської
безпеки);

- № 607 від 12.11.2013р. на суму 15124,94 дол. США.
(в т.ч. :6099,92 дол. США - корабельний збір;
9025,02 дол. США - канальний збір).

Відповідач оплатив вищевказані
рахунки лише частково, а саме канальний
збір та збір за послуги служби морської
безпеки, однак не сплатив корабельний
збір в сумі 19123,28 дол. США, що за курсом
НБУ дорівнює 152 852,38грн.

Все вищеперелічене і стало підставою
для звернення позивача з даним позовом
до господарського суду, в якому, окрім
стягнення з відповідача суми основної
заборгованості - 152 852,38грн, він просив
стягнути з відповідача пеню в розмірі 2
330,04 грн. та 7% річних в розмірі 1 254,64 грн.

Приписами ст. 22 ЗУ "Про морські порти"
встановлено, що у морському порту
справляються такі портові збори:
корабельний, причальний, якірний,
канальний, маяковий, адміністративний
та санітарний. Розміри ставок портових
зборів для кожного морського порту
встановлюються національною комісією,
що здійснює державне регулювання у
сфері транспорту, відповідно до
затвердженої нею методики. Порядок
справляння, обліку та використання
коштів від портових зборів, крім
використання коштів від
адміністративного збору, визначається
центральним органом виконавчої влади,
що забезпечує формування та реалізує
державну політику у сферах морського і
річкового транспорту. Портові збори
сплачуються адміністрації морських
портів України, крім випадків,
визначених цим Законом. Корабельний
збір справляється на користь
користувача портової акваторії, а
також власника операційної акваторії
причалу (причалів), збудованої до
набрання чинності цим Законом.

Аналогічна норма міститься в пункту 1.2
Порядку справляння та розмірів ставок
портових зборів, затвердженого Наказом
Міністерства інфраструктури України
№316 від 27.05.2013р.

Згідно п. 2.1 Порядку справляння та
розмірів ставок портових зборів із
суден груп А, Б і Г корабельний збір
справляється за одиницю умовного
об'єму судна (за 1 куб. м об'єму судна) за
кожний вхід в акваторію морського
порту, операційну акваторію причалу
(причалів), а також вихід з акваторії
порту, операційної акваторії причалу
(причалів) за ставками, наведеними у
додатку 2 до цього Порядку.

Визначення терміну "акваторія
морського порту (портова акваторія)"
наведено у п. 2 ст. 1 цього Закону,
зокрема, акваторія морського порту
(портова акваторія) це визначена межами
частина водного об'єкта (об'єктів), крім
суднового ходу, призначена для
безпечного підходу, маневрування,
стоянки і відходу суден.

Відповідно до п. 3 ст. 8 Закону України
"Про морські порти України" межі
акваторій морських портів
визначаються і змінюються Кабінетом
Міністрів України без порушення меж
акваторій суміжних морських рибних
портів та річкових портів. Відведення
акваторії морського порту (надання в
користування) адміністрації морських
портів України здійснюється на
підставі рішення Кабінету Міністрів
України відповідно до закону.

Відповідно до статті 8 Закону України
"Про морські порти України" Кабінетом
Міністрів України прийнято постанову
від 03.06.2013 року № 406 "Деякі питання
акваторій морських портів", якою
визначено межі акваторії морського
порту Керч.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 03.06.2013 №406 "Деякі питання морських
портів" визначено межі акваторії
морського порту Керч, згідно з якою
Державному підприємству
"Адміністрація морських портів
України" надано у користування
акваторію морського порту Керч, межі
якої визначені Кабінетом Міністрів
України, за умови недопущення передачі
її або її частин іншим суб'єктам
господарювання.

Згідно зазначено постанови, акваторія
морського порту Керч складається із
внутрішньої акваторії порту, акваторії
на острові Коса Тузла, акваторії
Керченського підхідного каналу
завширшки 80 метрів і охоронною зоною
завширшки 100 метрів від правої та лівої
сторін каналу - від південної межі
внутрішньої акваторії порту до
перетину з охоронною зоною лівої
сторони Керч-Єнікальського каналу, з
розширенням, яке починається від буя N 21
до буя N 25 цього каналу, яка призначена
для забезпечення безпечного повороту
суден з каналу на підхідний канал
державного підприємства "Керченський
морський торговельний порт" і назад;
акваторію Керч-Єнікальського каналу
завширшки 120 метрів від буїв N 1 і 2 до
буїв N 51 і 52 цього каналу з Павловським,
Бурунським, Єнікальським і Чушкинським
колінами, охоронною зоною завширшки 100
метрів від правої та лівої сторін
каналу; акваторії відповідних якірних
стоянок, акваторії фарватеру №28
поромної переправи, суміжної акваторії
з державним підприємством "Керченський
морський рибний порт", акваторії
фарватеру N 28 поромної переправи з
охоронною зоною завширшки 0,5 милі,
праворуч і ліворуч від фарватеру.

Як зазначалось вище, судна під
агентуванням відповідача рухались
наступним курсом: захід у фарватер
Керч-Єнікальського каналу, далі по
Павловському коліну до 11 поворотного
буя, далі по Бурунському коліну до 20
поворотного буя, далі поворот в коліно
Єні-Кале і прямим курсом до 24
поворотного буя, після чого поворот у
підхідний канал Керченського
морського торгового порту, далі прямим
курсом до 10 поворотного буя, після чого
поворот на підхідний канал
Керченського морського рибного
порту/акваторія керченського
морського рибного порту/, захід у
внутрішню акваторію Керченського
морського рибного порту, маневрування
і швартування до причалів № 9, 10
Кримського республіканського
підприємства "Порт - Термінал".

Проаналізувавши матеріали справи,
вислухавши пояснення сторін та
начальника лоцманської служби м.Одеси
філії «Дельта-лоцман» ДП «АМПУ» щодо
визначення координат акваторії
Керченського морського порту, судова
колегія дійшла висновків про те, що
судна під агентуванням відповідача
здійснювали транзитний прохід по
акваторії Керченського морського
порту, рухаючись до Керченського
рибного морського порту, оскільки межі
акваторії Керченського морського
порту розташовані таким чином, що судна
які прямують для виконання вантажних
операцій до причалів №9,10 Кримського
республіканського підприємства
«Порт-Термінал», у будь-якому разі
перетинають КЄК та КПК як на вході, так
і на виході із акваторії ДП
«Керченський морський рибний порт».

Разом з тим, зважаючи на посилання
апелянта про те, що вищезазначені судна
рухались судновим ходом, судова
колегія вважає за доцільне дослідити
розташування суднового ходу на
території Керченського морського
торговельного порту та підходах до
нього.

Відповідно до підпункту 15 статті 1
Закону України "Про морські порти
України", судновий хід, - це водний
простір, призначений для транзитного
руху суден між портами, позначений на
місцевості і на карті та визначений
засобами навігаційного обладнання.

Судноплавний канал - це гідротехнічна
споруда, яка відповідно до підпункту 4
частини 1 статті 1 Закону України "Про
морські порти України" є
інженерно-технічною спорудою,
розташованою в межах території та
акваторії морського порту і призначена
для забезпечення безпеки мореплавства,
маневрування та стоянки суден.

Відповідно до п.1.2 Положення про
навігаційне забезпечення
судноплавства на внутрішніх водних
шляхах України, затвердженого Наказом
Міністерство транспорту та зв'язку від
14.06.2007р. № 498, судновий хід (фарватер) -
водний простір на внутрішньому водному
шляху, призначений для руху суден і
позначений на місцевості і на карті;
крім того, це безпечний у навігаційному
відношенні прохід по водному просторі,
означений засобами навігаційного
обладнання.

Відповідно до п.3.5 Правил плавання
суден Керч-Єнікальським каналом і
підхідними каналами до нього,
затверджених Наказом Мінтрансу від
09.10.2002р. № 721, для плавання КЄК
допускаються судна довжиною до 215
метрів і судна з осадкою не більше 8
метрів (при проходженні судна з боку
Азовського моря). Для суден, що
рухаються до КМП з боку Чорного моря,
допускається осадка до 8,3 метра.

Осадка суден дозволяється:

а) на КПК - не більше 8,3 метра;

б) на Чушкінському і частині
Єнікальського колін КЄК (від місця
сполучення Чушкінського коліна з
Єнікальським до перетинання осі
Єнікальського коліна з віссю КПК) - не
більше 8 метрів;

в) на Павловському, Бурунському і
частині Єнікальського колін КЄК (від
місця сполучення Бурунського коліна з
Єнікальським коліном до перетинання з
віссю КПК) - не більше 8,3 метра.

Пунктом 3.8 вказаних Правил встановлено,
що судна країн СНД (крім суден із
небезпечними вантажами) з осадкою до 3,5
метрів можуть використовувати для
плавання район забрівкового плавання.

Як вбачається з рахунків на оплату
портових зборів, виставлених
Керченською філією ДП «АМПУ», судно "SYN
ALCOR" має осадку 8 м., судно "WORCESTER" - 6,45 м.,
судно "SIVA PEARL" має осадку 6,8 м.

Таким чином, відповідно до Правил
плавання суден Керч-Єнікальським
каналом і підхідними каналами до нього,
вказані судна рухаються тільки
Керч-Єнікальським каналом і підхідними
каналами до нього.

Судова колегія погоджується з
висновками суду першої інстанції про
те, що з картографічного позначення
суднового ходу (фарватеру) вбачається,
що він розташований за межами
Керч-Єнікальського каналу і
Керченського підхідного каналу і,
таким чином, не входить до акваторії
морського порту Керч.

Разом з тим, згідно матеріалів справи,
морські судна, що знаходились під
агентуванням відповідача, рухались не
судновим ходом, а проходили
Керч-Єнікальським та Керченським
підхідними каналами.

Судова колегія дійшла висновку про те,
що зазначені канали є гідротехнічними
спорудами, розташованими в межах
акваторії морського порту Керч,
акваторії зазначених каналів є
складовою частиною акваторії
морського порту Керч, а не судновим
ходом.

При цьому, судом першої інстанції
досліджено та вірно встановлено, що
маючи в користуванні відведену
відповідно до Закону України «Про
морські порти» акваторію морського
порту Керч, ДП «АМПУ» є суб'єктом
господарювання, на користь якого
відповідно до ст.22 ЗУ «Про портові
збори» справляється корабельний збір.

Приписами ст. 22 ЗУ "Про морські порти",
які кореспондуються з положеннями
пункту 1.2 Порядку справляння та
розмірів ставок портових зборів,
передбачено, що корабельний збір
справляється на користь користувача
портової акваторії, а також власника
операційної акваторії причалу
(причалів), збудованої до набрання
чинності цим Законом.

Згідно п. 2.1 Порядку справляння та
розмірів ставок портових зборів із
суден груп А, Б і Г корабельний збір
справляється за одиницю умовного
об'єму судна (за 1 куб. м об'єму судна) за
кожний вхід в акваторію морського
порту, операційну акваторію причалу
(причалів), а також вихід з акваторії
порту, операційної акваторії причалу
(причалів) за ставками, наведеними у
додатку 2 до цього Порядку.

Відповідно до п. п. 2.2, 2.3 згаданого
Порядку, звільнення від сплати
корабельного збору передбачено для
суден, що заходять для здійснення
процедур, пов'язаних з пропуском через
державний кордон України без виконання
вантажних операцій, а також для суден
груп Д та Е. Інших випадків звільнення
від сплати корабельного збору суднами
вказаним Порядком не передбачено.

Судова колегія погоджується з судом
першої інстанції, що судна, що
знаходились під агентуванням
відповідача, не відносяться до
вказаних виключень, з огляду на що
відсутні правові підстави для
звільнення відповідача від сплати
корабельного збору.

Таким чином, суд першої інстанції
дійшов обґрунтованих висновків про
наявність підстав для стягнення з
відповідача на користь позивача
корабельного збору в сумі 152 852,38грн. за
період з вересня по жовтень 2013 року, а
також, враховуючи арифметичну
правильність нарахованих штрафних
санкцій, пені в сумі 2 330,04грн. та 7%
річних в сумі 1 254,64грн.

Доводи апелянта про не дослідження
судом вірних координат суднового ходу
та акваторії порту відхиляються судом,
оскільки в судове засідання був
викликаний спеціаліст, який надав свої
пояснення з питань, що виникли під час
розгляду справи, які не суперечать
висновкам суду першої інстанції.

Підсумовуючи вищевикладене, оскільки
обставинами справи встановлено, що
судна під агентуванням відповідача
рухались не судновим ходом
(фарватером), а каналами, що належать до
акваторії Керченського морського
торговельного порту, який є особою, на
користь якої справляється корабельний
збір, судова колегія дійшла висновків
про наявність підстав для справляння
корабельного збору на користь
позивача.

За таких обставин, перевіривши
законність і обґрунтованість рішення
місцевого господарського суду,
оскільки доводи апеляційної скарги не
спростовують висновків суду першої
інстанції та не підтверджені належними
та допустимими доказами в розумінні
ст.ст.32-34 ГПК України, колегія суддів
дійшла висновку про відсутність
підстав, передбачених ст.104 ГПК України,
для скасування рішення суду першої
інстанції та відмову у задоволенні
апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 99, п.1 ст.103, 105
Господарського процесуального кодексу
України, апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з
обмеженою відповідальністю
«Вільхельмсен Шипс Сервіс Юкрейн»
залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Одеської
області від 08 жовтня 2014 року по справі
№ 916/3493/13 залишити без змін.

Постанова набирає чинності з дня її
прийняття та може бути оскаржена в
касаційному порядку до ВГСУ.

Повний текст постанови підписаний
23.12.2014 року

Головуючий суддя
А.І. Ярош

Суддя
О.О. Журавльов

Суддя
Т.Я. Гладишева