КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2014 р.
Справа№ 910/17979/14

Київський апеляційний господарський
суд у складі колегії суддів:

головуючого: Авдеєва П.В.

суддів: Куксова В.В.

Яковлєва М.Л.

За участю представників:

від прокуратури: Пилипенко Т.А. - за
посвідченням,

від позивача: представник не з'явився,

від відповідача: Маленко О.М. -
представник за довіреністю.

Розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу
Заступника прокурора міста Києва

на рішення Господарського суду міста
Києва від 08.10.2014р.

у справі №910/17979/14 (суддя Лиськов М.О.)

за позовом Першого заступника
прокурора міста Києва в інтересах
держави в особі Київської міської ради

до Товариства з обмеженою
відповідальністю «Пропріо-О»

про звільнення та повернення земельної
ділянки.

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2014 року Перший заступник
прокурора міста Києва звернувся до
Господарського суд м.Києва в інтересах
держави в особі Київської міської ради
(далі-позивач) з позовом до Товариства з
обмеженою відповідальністю
«Пропріо-О» (далі-відповідач) про
зобов'язання останнього звільнити
земельну ділянку площею 0,02 га по вул.
Хрещатик, 29/1, що використовується під
прибудовою з боку Бессарабської площі,
та повернення її позивачу, привівши у
придатний для використання стан шляхом
звільнення від будівель та споруд, що
на ній знаходяться. В якості
обґрунтування позовних вимог
прокуратура посилається на акт
обстеження спірної земельної ділянки
№1025/06 від 11.08.2014р., складений
Департаментом земельних ресурсів КМДА.

Рішенням Господарського суду міста
Києва від 08.10.2014 року у справі №910/17979/14 в
задоволені позову відмовлено в повному
обсязі.

Присуджено до стягнення з Київської
міської ради в дохід Державного
бюджету 1 218,00 грн. судового збору.

Не погоджуючись із рішенням суду
першої інстанції від 08.10.2014р., Заступник
прокурора міста Києва звернувся до
Київського апеляційного
господарського суду з апеляційною
скаргою, в якій просить скасувати
зазначене рішення суду та прийняти
нове, яким позовні вимоги задовольнити,
посилаючись на неповне з'ясування
обставин господарським судом, що мають
значення для справи; неправильне
застосування судом норм матеріального
та процесуального права.

Позивач не скористався своїм правом
згідно ч. 1 ст. 96 ГПК України та не надав
суду відзив на апеляційну скаргу
позивача, що згідно ч. 2 ст. 96 ГПК не
перешкоджає перегляду рішення суду
першої інстанції.

Відповідачем подано відзив на
апеляційну скаргу, в якому просить
апеляційну скаргу залишити без
задоволення, а оскаржуване рішення
суду першої інстанції - без змін.

Учасники процесу були належним чином
повідомлені про час та місце судового
засідання, про що свідчать наявні в
матеріалах справи докази. Однак,
позивач наданим їм процесуальним
правом не скористався та в судове
засідання не з'явився, своїх
повноважних представників не направив,
про причини своєї неявки суд не
повідомив.

Враховуючи те, що матеріали справи
містять докази повідомлення учасників
судового процесу про дату, час та місце
судового засідання з розгляду
апеляційної скарги, судова колегія
вважає за можливе розглянути подану
апеляційну скаргу за відсутності
представника позивача.

Судова колегія, беручи до уваги межі
перегляду справи у апеляційній
інстанції, обговоривши доводи
апеляційної скарги, заслухавши
пояснення представників сторін,
проаналізувавши на підставі фактичних
обставин справи застосування судом
першої інстанції норм матеріального та
процесуального права при прийнятті
оскаржуваного рішення суду, дійшла до
висновку про те, що апеляційна скарга
не підлягає задоволенню, а оскаржуване
рішення суду першої інстанції не
підлягає скасуванню чи зміні з
наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції
та вбачається з матеріалів справи,
15.02.2010р. між ТОВ "Центра гуманітарних
ініціатив" та ТОВ "Пропріо-О" був
укладений Договір купівлі-продажу
нежилих приміщень, відповідно до умов
якого ТОВ "Пропроі-О" придбало нежилі
приміщення з № 1 по № 16, з №18 по № 31
(групи приміщень № 88) ( в літ. А"
загальною площею 241,60 кв.м., що
знаходяться за адресою м. Київ, вул..
Хрещатик, 29/1.

14.09.2008р. між ТОВ "Кінотеатр
"Дружба-Орбіта" та ТОВ "Пропріо-О" був
укладений Договір купівлі-продажу
нежилих приміщень, відповідно до умов
якого ТОВ "Пропроі-О" придбало нежилі
приміщення з № 1 по № 32 (групи
приміщень № 92) ( в літ. А" загальною
площею 543,20 кв.м., що знаходяться за
адресою м. Київ, вул. Хрещатик, 29/1.

12.08.2010р. Київською міською державною
адміністрацією прийнято Розпорядження
№ 607 "Про проектування, капітальний
ремонт та перепланування з об'єднанням
нежилих приміщень з №1 до №32 (групи
приміщень №92), першого, другого
поверхів, нежилих приміщень (групи
приміщень №88) підвалу та техпідпілля )в
літ "А") (закладів торгівлі та
громадського харчування) в будинку №
29/1 по вул. Хрещатик у Печерському
районі м. Києва.

У відповідності до вищезазначеного
Розпорядження № 607 ТОВ "Пропріо-О"
замовлено в Державному науково
дослідному та проектно-вишукувальному
інституті "НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ"
(ліцензія АВ № 490061) замовлення № 0342810АБ,
проект Капітальний ремонт та
перепланування з об'єднанням нежилих
приміщень з № 1 до № 32 (групи приміщень
№ 92), першого, другого поверхів, нежилих
приміщень (групи приміщень № 88) підвалу
та техпідпілля в літ "А") (закладів
торгівлі та громадського харчування) в
будинку № 29/1 по вул. Хрещатик у
Печерському районі м. Києва.

Відповідач також замовив та отримав у
Державному науково дослідному та
проектно-вишукувальному інституті
"НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ" паспорт
опорядження фасадів на будинку № 29/1
літ. "А" по вул. Хрещатик, 29/1 у
Печерському районі м. Києва, який
погоджено 13.07.2010 Начальником Головного
управління охорони культурної
спадщини Кухаренко Р.Ї., Виконуючим
обов'язки Головного управління
містобудування, архітектури та дизайну
та відділом Головного
місторегулювання районів.

Перелічена вище проектна документація
погоджена в установленому
законодавством України порядку, являє
собою проектно-кошторисну
документацію на підставі якої можуть
бути проведені будівельні роботи.

22.11.2010р. ТОВ "Пропріо-О" на адресу
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві було подано заяву № 7/26-9112
про надання дозволу на виконання
будівельних робіт з капітального
ремонту та перепланування з
об'єднанням нежилих приміщень з № 1 по
№ 32 (групи приміщень № 92) ), першого,
другого поверхів, нежилих приміщень
(групи приміщень № 88) підвалу та
техпідпілля (в літ. "А") (закладів
торгівлі та громадського харчування)
на вул. Хрещатик, 29/1 у Печерському
районі м. Києва.

Рішенням Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві від 22.11.2010 за № 7/26-6480/11
відповідачу відмовлено у наданні
дозволу на виконання будівельних
робіт.

Відповідач оскаржив відмову в наданні
дозволу на виконання будівельних
робіт, і вказані вище обставини щодо
розроблення проектної документації
були встановленні Постановою
Окружного адміністративного суду
міста Києва № 2а-17381/10/2670 від 31.01.2011.

Вказаним рішенням адміністративного
суду було визнано протиправною та
скасовано відмову Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контрою у м. Києві від 22.11.2010 № 7/26-6480/11, а
також зобов'язано Інспекцію державного
архітектурно-будівельного контрою у м.
Києві прийняти рішення про надання ТОВ
"Пропріо-О" дозволу на виконання
будівельних робіт із капітального
ремонту та перепланування з
об'єднанням нежилих приміщень № 1 по №
32 (групи приміщень № 92), першого,
другого поверхів, підвалу з
відновленням закладених отворів
цоколю, підвалу та окремих виходів для
розміщення закладів торгівлі та
громадського харчування в будинку № 29/1
по вул. Хрещатик у Печерському районі м.
Києва.

На виконання вказаного рішення суду,
ТОВ "Пропріо-О" було надано дозвіл на
виконання будівельних робіт № 2365-Пч
від 01.03.2011.

Після завершення будівельних робіт,
введено в експлуатацію збудований
об'єкт та отримано 19.12.2012 Сертифікат
серії КВ № 6, що засвідчив
відповідність закінченого
будівництвом об'єкту.

В подальшому, відповідачем було
отримано Свідоцтво про право власності
від 26.12.2012, зареєстроване КП "Київське
міське бюро технічної інвентаризації
та реєстрації права власності на
об'єкти нерухомого майна № 37024927 від
27.12.2012.

У відповідності до абз.1 ч.4 ст.34 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності", реконструкцію,
реставрацію або капітальний ремонт
об'єктів будівництва без зміни
зовнішніх геометричних розмірів їх
фундаментів у плані, а також
реконструкцію або капітальний ремонт
автомобільних доріг, залізничних
колій, ліній електропередачі, зв'язку,
трубопроводів, інших лінійних
комунікацій у межах земель їх
розміщення, а так само нове будівництво
відповідно до містобудівної
документації об'єктів
інженерно-транспортної інфраструктури
на замовлення органів державної влади
та органів місцевого самоврядування на
відповідних землях державної чи
комунальної власності, може бути
проведено за відсутності документа, що
засвідчує право власності чи
користування земельною ділянкою.

З технічного паспорту на закінчене
будівництво та технічного плану
приміщення до капітального ремонту,
проекту капітального ремонту
вбачається, що зміна зовнішніх
геометричних розмірів фундаментів у
плані об'єкта будівництва відсутня,
перевірка дотримання вказаної вимоги
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" відноситься
до компетенції Інспекції державного
архітектурно-будівельного контрою, яка
після закінчення будівництва
Сертифікат серії КВ № 6, що
засвідчив відповідність закінченого
будівництвом об'єкту проектній
документації та підтвердив його
готовність до експлуатації.

Згідно із ч.1 ст.182 Цивільного кодексу
України право власності на нерухоме
майно виникає в особи з моменту його
державної реєстрації.

Право власності на новостворене
нерухоме майно (житлові будинки,
будівлі, споруди тощо) виникає з
моменту завершення будівництва
(створення майна). Якщо договором або
законом передбачено прийняття
нерухомого майна до експлуатації,
право власності виникає з моменту його
прийняття до експлуатації. Якщо право
власності на нерухоме майно відповідно
до закону підлягає державній
реєстрації, право власності виникає з
моменту державної реєстрації (ч. 2 ст. 331
ЦК України).

Відповідно до ч.2 ст.328 Цивільного
кодексу України право власності
вважається набутим правомірно, якщо
інше прямо не випливає із закону або
незаконність набуття права власності
не встановлена судом.

Пленум Вищого спеціалізованого суду з
розгляду цивільних та кримінальних
справ у абз. 1 п. 5 Постанови "Про судову
практику в справах про захист права
власності та інших речових прав" №5 від
07.02.2014 вказує, що вирішуючи питання про
правомірність набуття права власності,
суд має враховувати, що воно
набувається на підставах, які не
заборонені законом, зокрема на
підставі правочинів. При цьому діє
презумпція правомірності набуття
права власності на певне майно, яка
означає, що право власності на
конкретне майно вважається набутим
правомірно, якщо інше прямо не випливає
із закону або незаконність набуття
права власності не встановлена судом.

Таким чином, відповідач у
встановленому законом порядку набув та
зареєстрував право власності на
нерухоме майно - нежилі приміщення з № 1
по № 23, 30% тераси (групи приміщень № 92) (
в літ. А) загальною площею 732,10 кв.м. в м.
Києві по вул. Хрещатик, 29/1, а отже
позовні вимоги прокуратури про
звільнення самовільно зайнятої
земельної ділянки шляхом звільнення
від будівель та споруд, що знаходяться
на ній спрямовано на порушення права
власності ТОВ "Пропріо-О" на нерухоме
майно - нежилі приміщення з № 1 по № 23, 30%
тераси (групи приміщень № 92).

У відповідності до ст.377 Цивільного
кодексу України до особи, яка набула
право власності на житловий будинок
(крім багатоквартирного), будівлю або
споруду, переходить право власності,
право користування на земельну
ділянку, на якій вони розміщені, без
зміни її цільового призначення в
обсязі та на умовах, встановлених для
попереднього землевласника
(землекористувача).

Розмір та кадастровий номер земельної
ділянки, право на яку переходить у
зв'язку з переходом права власності на
житловий будинок, будівлю або споруду,
є істотними умовами договору, який
передбачає набуття права власності на
ці об'єкти (крім багатоквартирних
будинків).

Стаття 42 Земельного кодексу України
встановлює, що земельні ділянки, на
яких розташовані багатоквартирні жилі
будинки, а також належні до них будівлі,
споруди та прибудинкові території
державної або комунальної власності,
надаються в постійне користування
підприємствам, установам і
організаціям, які здійснюють
управління цими будинками.

У разі приватизації громадянами
багатоквартирного жилого будинку
відповідна земельна ділянка може
передаватися безоплатно у власність
або надаватись у користування
об'єднанню власників.

Порядок використання земельних
ділянок, на яких розташовані
багатоквартирні жилі будинки, а також
належні до них будівлі, споруди та
прибудинкові території, визначається
співвласниками.

Розміри та конфігурація земельних
ділянок, на яких розташовані
багатоквартирні жилі будинки, а також
належні до них будівлі, споруди та
прибудинкові території, визначаються
на підставі відповідної
землевпорядної документації.

Таким чином, на підставі ст. 42
Земельного кодексу України та ст.34
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" позивач
правомірно набув право власності на
нежитлові приміщення в жилому
багатоквартирному будинку і
правомірно здійснив будівельні роботи.

У відповідності до ст.2 ГПК України
прокурор, який звертається до
господарського суду в інтересах
держави, в позовній заяві самостійно
визначає, в чому полягає порушення
інтересів держави, та обґрунтовує
необхідність їх захисту, а також вказує
орган, уповноважений державою
здійснювати відповідні функції у
спірних відносинах.

Відповідно до п. 2 Рішення
Конституційного Суду України від 08.04.99
р. N 3-рп/99 під поняттям "орган,
уповноважений державою здійснювати
відповідні функції у спірних
відносинах", зазначеним у частині
другій статті 2 Арбітражного
процесуального кодексу України,
потрібно розуміти орган державної
влади чи орган місцевого
самоврядування, якому законом надано
повноваження органу виконавчої влади.

Стаття 150 Конституції України
передбачає, що з питань, передбачених
цією статтею, Конституційний Суд
України ухвалює рішення, які є
обов'язковими до виконання на
території України, остаточними і не
можуть бути оскаржені.

Таким чином, в силу тлумачення
Конституційним судом України положень
ст.2 ГПК України, прокуратура має право
подавати позовні заяви виключно в
інтересах держави в особі органу
державної влади чи орган місцевого
самоврядування, якому законом надано
повноваження органу виконавчої влади.

Стаття 9 Земельного кодексу визначає,
що до повноважень Київської міської
ради у галузі земельних відносин на її
території належить прийняття рішення
щодо звільнення самовільно зайнятих
земельних ділянок; здійснення контролю
за використанням і охороною земель
комунальної власності, додержанням
земельного та екологічного
законодавства.

Глава 32 Земельного кодексу України
розрізняє поняття державного та
самоврядного контролю за
використанням та охороною земель. Так,
відповідно до ст.188 Земельного кодексу
України Державний контроль за
використанням та охороною земель
здійснюється центральним органом
виконавчої влади, що реалізує державну
політику у сфері здійснення державного
нагляду (контролю) в агропромисловому
комплексі, а за додержанням вимог
законодавства про охорону земель -
центральним органом виконавчої влади,
що реалізує державну політику із
здійснення державного нагляду
(контролю) у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
раціонального використання,
відтворення і охорони природних
ресурсів. Порядок здійснення
державного контролю за використанням
та охороною земель встановлюється
законом.

Згідно із ст.189 Земельного кодексу
України самоврядний контроль за
використанням та охороною земель
здійснюється сільськими, селищними,
міськими, районними та обласними
радами.

Рішенням Київської міської ради від
25.09.2003 N 16/890 було затверджено Порядок
здійснення самоврядного контролю за
використанням і охороною земель у м.
Києві.

У відповідності до п.1.1. Порядок
здійснення самоврядного контролю за
використанням і охороною земель у м.
Києві (далі - Порядок) розроблено з
врахуванням особливостей
функціонування міста Києва як столиці
України та з метою запобігання
порушенням земельного законодавства в
м. Києві, своєчасного їх виявлення та
усунення, удосконалення процедури
здійснення самоврядного контролю за
використанням і охороною земель.

Таким чином, прокуратурою не доведено,
що в межах даного спору Київська міська
рада виступає як орган, якому законом
надано повноваження органу виконавчої
влади.

В якості обґрунтування позовних вимог
прокуратура посилається на акт
обстеження земельної ділянки №1025/06 від
11.08.2014, складений Департаментом
земельних ресурсів КМДА.

В Акті обстеження зазначено, що
здійснено обстеження земельної
ділянки 76:032:008, яка обліковується за
Дочірнім підприємством магазин
"Планета", Комунальним підприємством
"Київжитлоспецексплуатація",
Комунальним підприємством по
утриманню житлового господарства
Печерського р-ну м. Києва
"Печерськжитло", ТОВ "Ожерелья
Славутича". Обстеження проведено
відповідно до Порядку здійснення
самоврядного контролю за
використанням і охороною земель у м.
Києві.

В акті відсутні відомості про
присутність представника відповідача
при обстеженні земельної ділянки.

З вказаного Акту обстеження
вбачається, що обстеження проведено
11.08.2014р. на підставі запиту прокуратури
від 11.08.2014 № 05/3-538 вих-14. Тобто
обстеження було проведено в день
надходження запиту прокуратури.

В результаті обстеження посадова особа
Департаменту земельних ресурсів
дійшла висновку, що на земельній
ділянці на площі приблизно 0.23 га
розміщено кількаповерхову будівлю
(вул..Хрещатик, 29/1) з житловими та
нежитловими приміщеннями та прибудова
з боку Бессарабської площі. Вбачаються
ознаки самовільного зайняття
земельної ділянки орієнтовною площею
0,02 га.

У відповідності до п.2.6. Порядку
здійснення самоврядного контролю за
використанням і охороною земель у м.
Києві Департамент земельних ресурсів
має право здійснювати планові та
позапланові перевірки. Про проведення
планової перевірки особу повідомляють
за 10 днів до такої перевірки. У разі
неможливості своєчасного повідомлення
юридичних чи фізичних осіб про
проведення позапланової перевірки
(обмежений термін на її проведення
тощо) вона проводиться без
попереднього повідомлення у випадку
отримання доручення органів
прокуратури.

Як вбачається з матеріалів справи,
перевірка була проведена без
повідомлення ТОВ "Пропріо-О", при цьому
в акті не зазначено, яка саме перевірка
була проведена. Прокурором та
позивачем не зазначено, які обставини
перешкодили ДЗР своєчасно повідомити
про проведення перевірки.

Згідно із п.п. 5 п.п. 3.1. п. 3 Порядку
здійснення самоврядного контролю за
використанням і охороною земель у м.
Києві Головне управління (в подальшому
перейменовано в Департамент земельних
ресурсів) при здійсненні самоврядного
контролю за використанням і охороною
земель у місті Києві відповідно до
покладених на нього завдань збирає
матеріали для підготовки висновку про
самовільне зайняття земельних ділянок
фізичними чи юридичними особами, готує
висновок про самовільне зайняття
земельних ділянок і передає його до
Київської міської ради для прийняття
рішення про їх звільнення.

Відповідно до п.п. 9 п.п. 3.1. п. 3 Порядку
здійснення самоврядного контролю за
використанням і охороною земель у м.
Києві Головне управління проводить
обстеження земельних ділянок щодо їх
використання землекористувачами та
складає відповідні акти обстеження
земельних ділянок для розгляду
Київською міською радою питань про
поновлення договорів оренди земельних
ділянок.

Згідно із п.6.1. вказаного Порядку
Головне управління після виявлення
порушень земельного законодавства
складає акт перевірки дотримання вимог
земельного законодавства та дає
вказівку про необхідність усунення
порушень земельного законодавства.

Акт перевірки дотримання вимог
земельного законодавства та вказівка
про необхідність усунення порушень
земельного законодавства складаються
у двох примірниках, один з яких
видається особі, яка вчинила порушення
земельного законодавства, або
направляється їй поштою.

У відповідності до п.6.2. Порядку в акті
перевірки дотримання вимог земельного
законодавства зазначаються:

- номер акту перевірки;

- прізвище, ім'я, по батькові фізичної
особи або найменування юридичної
особи, щодо яких проводиться перевірка,
та їх адреси або місцезнаходження;

- прізвище, ім'я, по батькові та посада
працівника Головного управління, який
здійснює перевірку;

- дата та підстави проведення перевірки
дотримання вимог земельного
законодавства;

- дані про земельну ділянку (місце
розташування, розмір, цільове
призначення, наявність документів, що
посвідчують право власності або право
користування земельною ділянкою, та
інші дані);

- виявлені порушення земельного
законодавства;

- пояснення фізичної, юридичної особи з
приводу виявлених порушень земельного
законодавства.

Прокуратурою до позовної заяви додано
Акт обстеження земельної ділянки, який
відповідно до п.п. 9 п.п. 3.1. п. 3 Порядку
здійснення самоврядного контролю за
використанням і охороною земель у м.
Києві складається для розгляду
Київською міською радою питань про
поновлення договорів оренди земельних
ділянок. При цьому Акту перевірки
дотримання вимог земельного
законодавства, який би відповідав п. 6.1,
6.2. Порядку здійснення самоврядного
контролю за використанням і охороною
земель у м. Києві, прокуратурою до
матеріалів справи не надано.

Розділ 7 вказаного Порядку встановлює
наступне:

7.1. Після складання акта перевірки
дотримання вимог земельного
законодавства та видачі фізичним чи
юридичним особам вказівки про
необхідність усунення порушень
земельного законодавства Головне
управління вносить інформацію про
виявлені порушення до бази даних
земельного кадастру.

7.2. Головне управління здійснює
контроль за усуненням порушень
земельного законодавства шляхом
проведення позапланових перевірок.

7.3. Після проведення позапланової
перевірки посадова особа Головного
управління складає акт перевірки
дотримання вимог земельного
законодавства в порядку, передбаченому
пунктом 6 цього Порядку.

7.4. У разі якщо раніше виявлені
порушення земельного законодавства не
усунуто в 10-денний термін, Головне
управління про такі порушення
повідомляє відповідні органи
виконавчої влади та управління, органи
місцевого самоврядування та/або їх
виконавчі органи та направляє їм копії
матеріалів перевірки для вжиття
заходів згідно з законодавством.

Прокуратурою не доведено виконання
викладених вище вимоги Порядку
здійснення самоврядного контролю за
використанням і охороною земель у м.
Києві, Акт обстеження не містить жодної
вказівки про необхідність усунення
порушення, не встановлює порядку його
усунення.

У відповідності до Закону України "Про
державний контроль за використанням та
охороною земель" самовільне зайняття
земельної ділянки - це будь-які дії, які
свідчать про фактичне використання
земельної ділянки за відсутності
відповідного рішення органу
виконавчої влади чи органу місцевого
самоврядування про її передачу у
власність або надання у користування
(оренду) або за відсутності вчиненого
правочину щодо такої земельної
ділянки, за винятком дій, які
відповідно до закону є правомірними.

Відповідач надав до матеріалів справи
документи, які підтверджують
правомірність дій суб'єкта
господарювання щодо проведення
будівельних робіт із капітального
ремонту та перепланування з
об'єднанням нежилих приміщень № 1 по №
32 (групи приміщень № 92), першого,
другого поверхів, підвалу з
відновленням закладених отворів
цоколю, підвалу та окремих виходів для
розміщення закладів торгівлі та
громадського харчування в будинку № 29/1
по вул. Хрещатик у Печерському районі м.
Києва, а отже такі дії не можуть
вважатись самовільним зайняттям
земельної ділянки.

Законом України "Про внесення змін до
Закону України "Про Державний бюджет
України на 2014 рік", а саме ст. 31 було
встановлено, що перевірки підприємств,
установ та організацій, фізичних осіб -
підприємців контролюючими органами
(крім Державної фіскальної служби
України) здійснюються протягом серпня -
грудня 2014 року виключно з дозволу
Кабінету Міністрів України або за
заявкою суб'єкта господарювання щодо
його перевірки.

Таким чином, проведення Департаментом
земельних ресурсів КМДА перевірки
11.08.2014 суперечить ст. 31 Закону України
"Про внесення змін до Закону України
"Про Державний бюджет України на 2014
рік".

Враховуючи вищевикладене, судова
колегія погоджується з висновком суду
першої інстанції, що позовні вимоги
прокуратури є необґрунтованими, а тому
не підлягають задоволенню.

Згідно з положеннями ст.43 ГПК України
судочинство у господарських судах
здійснюється на засадах змагальності.
Сторони та інші особи, які беруть
участь у справі, обґрунтовують свої
вимоги і заперечення поданими суду
доказами.

Згідно із ч. 2 ст. 34 ГПК України
обставини справи, які відповідно до
законодавства повинні бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватися іншими засобами
доказування.

Доказів, які б спростовували вище
встановлені обставини, учасниками
процесу не надано.

Доводи, наведені прокуратурою в
апеляційній скарзі, судовою колегією
до уваги не приймаються з огляду на те,
що вони є необґрунтованими та такими,
що спростовуються матеріалами справи.

Виходячи з наведеного, судова колегія
вважає, що оскаржуване рішення суду
першої інстанції відповідає чинному
законодавству та матеріалам справи.
Судова колегія не вбачає підстав для
задоволення апеляційної скарги та
скасування чи зміні оскаржуваного
рішення суду.

Судові витрати покладаються на
підставі ст.49 ГПК України на позивача.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 49, 99, 101, 103-105 ГПК України,
Київський апеляційний господарський
суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Заступника
прокурора міста Києва на рішення
Господарського суду міста Києва від
08.10.2014р. у справі №910/17979/14 залишити без
задоволення.

2. Рішення Господарського суду
міста Києва від 08.10.2014 року у справі
№910/17979/14 залишити без змін.

3.Стягнути з Київської міської ради (0
01044, м. Київ, вулиця Хрещатик, будинок 36;
ідентифікаційний код: 22883141) з
будь-якого рахунку виявленого
державним виконавцем під час виконання
рішення в дохід державного бюджету 609
(шістсот дев'ять) грн. 00 коп. - судового
збору.

4.Доручити Господарському суду м.Києва
видати наказ.

5. Матеріали справи №910/17979/14
повернути до Господарського суду міста
Києва.

Постанову апеляційної інстанції може
бути оскаржено у касаційному порядку.

Головуючий суддя
П.В. Авдеєв

Судді
В.В. Куксов

М.Л. Яковлєв