ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МІСТА КИЄВА
________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

0,2

27.11.14 № 910/26359/14. Суддя Господарського
суду міста Києва Котков О.В.,
розглянувши матеріали за позовом
Державної іпотечної установи до
Публічного акціонерного товариства
«БГ Банк» про стягнення грошових
коштів, -

ВСТАНОВИВ:

26 листопада 2014 року до канцелярії
Господарського суду міста Києва від
Державної іпотечної установи (позивач)
на розгляд суду надійшла позовна заява
№ 6356/15 від 19.11.2014 року в якій викладені
позовні вимоги до Публічного
акціонерного товариства «БГ Банк»
(відповідач) про стягнення грошових
коштів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 63
Господарського процесуального кодексу
України суддя повертає позовну заяву і
додані до неї документи без розгляду,
якщо позовну заяву підписано особою,
яка не має права її підписувати, або
особою, посадове становище якої не
вказано.

У відповідності до ч. 1 ст. 54
Господарського процесуального кодексу
України, позовна заява подається до
господарського суду в письмовій формі
і підписується повноважною посадовою
особою позивача або його
представником, прокурором чи його
заступником, громадянином-суб'єктом
підприємницької діяльності або його
представником.

Юридична особа відповідно до ст. 92
Цивільного кодексу України набуває
цивільних прав та обов'язків і здійснює
їх через свої органи, які діють
відповідно до установчих документів і
закону. Отже, від імені юридичної особи
позовну заяву підписує повноважна
посадова особа, повноваження якої
ґрунтуються на установчих документах
чи приписах закону.

Особа, яка є представником, повинна
мати належним чином посвідчені
повноваження на ведення справи в суді.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Господарського
процесуального кодексу України справи
юридичних осіб у господарському суді
ведуть їх органи, що діють у межах
повноважень, наданих їм законодавством
та установчими документами, через
свого представника.

Керівники підприємств та організацій,
інші особи, повноваження яких
визначені законодавством або
установчими документами, надають
господарському суду документи, що
посвідчують їх посадове становище (ч. 2
ст. 28 Господарського процесуального
кодексу України).

Таким чином, право на представництво
юридичної особи пов'язане з наявністю
акта органу управління юридичної
особи, котрим ця юридична особа наділяє
посадову особу повноваженнями вчиняти
певні юридичні дії.

Керівник підприємств та організацій,
інші особи, повноваження яких
визначено законодавством або
установчими документами, подають
господарському суду документи, що
посвідчують їхнє посадове становище.
Повноваження керівників юридичних
осіб підтверджується:

а) документами, що посвідчують їхнє
посадове чи службове становище. До
таких документів відносять накази (чи
інші аналогічні документи) про
призначення на посаду, протоколи
зборів про обрання на посаду;

б) установчими документами юридичної
особи, в яких містяться повноваження
посадових чи службових осіб, що беруть
участь у справі як представники цих
осіб.

Від імені позивача позовна заява
підписана представником Державної
іпотечної установи - Сукмановою О.В., на
підставі довіреності № 4550/15/1 від 22.08.2014
року, виданої Головою Правління - Камуз
А.О., однак серед документів, доданих до
позовної заяви, відсутні докази, які б
станом на час подання позову до суду
підтверджували посадове становище
Камуз А.О., як Голови Правління
позивача, як-то: наказ про призначення,
довідка з ЄДРПОУ, виписка з Єдиного
державного реєстру юридичних та
фізичних осіб-підприємців, де було б
зазначено керівника позивача станом на
час звернення з позовом до суду.

Тоді як, відповідно до п. 3.5 постанови
Пленуму Вищого господарського суду
України № 18 від 26.12.2011 р. "Про деякі
питання практики застосування
Господарського процесуального кодексу
України судами першої інстанції",
недодержання вимог статей 54, 56 та
пунктів 2 і 3 частини першої статті 57 ГПУ
щодо форми, змісту і додатків до
позовної заяви тягне за собою наслідки,
передбачені статтею 63 ГПК України. Такі
ж наслідки настають, в разі коли в
позовній заяві відсутні відомості про
прізвище та посаду керівника юридичної
особи або до позовної заяви не додано
належні документи на підтвердження
повноважень особи, що підписала цю
заяву як представник позивача в
господарському суді (частини третя -
шоста статті 28 ГПК), і на ці документи
немає посилання в заяві.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 58 ГПК
України в одній позовній заяві може
бути об'єднано кілька вимог, зв'язаних
між собою підставою виникнення або
поданими доказами.

При цьому ч. 1 ст. 58 ГПК України визначає
тільки можливість, а не обов'язковість
об'єднання кількох вимог в одній
позовній заяві.

Під вимогою слід розуміти матеріально
- правову вимогу позову, яка складає
його предмет.

Підстава позову - це фактичні
обставини, на яких ґрунтується вимога
позивача. Отже, вимоги повинні
випливати з тих самих фактичних
обставин, на яких ґрунтуються ці
вимоги. Також, можна об'єднати вимоги,
якщо обставини, на яких вони
ґрунтуються, підтверджуються тими
самими доказами.

Доказами відповідно до ст. 32 ГПК
України визнаються будь - які фактичні
дані, отримані у визначеному законом
порядку, на підставі яких суд
встановлює наявність або відсутність
обставин, на яких обгрунтовуються
вимоги і заперечення осіб, що беруть
участь у справі, та інші обставини, які
мають значення для правильного
вирішення господарського спору.

Таким чином, виходячи з положень ч. 1 ст.
58 Господарського процесуального
кодексу України, підставами об'єднання
позовних вимог для позивача, який
звертається з позовом до суду є
наявність між такими позовними
вимогами одного із зв'язків:

- одна підстава виникнення;

- одні докази, якими підтверджуються
заявлені вимоги.

Отже, об'єднані вимоги повинні
випливати з тих самих фактичних
обставин, на яких грунтується позов в
цілому.

Відтак, допускається можливість
об'єднання в одній позовній заяві
кілька вимог, якщо обставини, на яких
вони грунтуються, підтверджуються тими
самими доказами.

В поданій позовній заяві № 6356/15 від
19.11.2014 року об'єднано кілька вимог, а
саме вимоги про стягнення
заборгованості за договорами про
обслуговування іпотечних кредитів № 1
від 25.08.2011 року та № 36 від 02.02.2012 року.

Втім, сумісний розгляд об'єднаних
позивачем вимог перешкоджатиме
з'ясуванню прав і взаємовідносин
сторін та суттєво утруднить вирішення
спору, оскільки при вирішенні спору
підлягають встановленню обставини
щодо підстав якими обґрунтовується
стягнення заборгованості за кожним з
договорів, що укладені між сторонами.

Як про те зазначено у коментованій
статті Господарського процесуального
кодексу України (ст. 58) господарському
суду не надано права роз'єднати
поєднані в одне провадження позовні
вимоги.

Таким чином, для встановлення обставин
справи, судом має бути досліджено 2 (два)
окремі договори.

Якщо суд, вирішуючи питання про
прийняття справи до розгляду,
встановить, що порушено правила
поєднання вимог чи об'єднано в одній
позовній заяві кілька вимог до одного
чи кількох відповідачів і сумісний
розгляд цих вимог перешкоджатиме
з'ясуванню прав і взаємовідносин
сторін чи суттєво утруднить вирішення
спору, він відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 63 ГПК
України повертає позовну заяву і
додані до неї документи без розгляду.

При цьому, суд враховує, що навіть у
випадку коли позивач правомірно
об'єднав вимоги, пов'язані між собою,
суд вправі повернути позовну заяву,
якщо вважатиме, що сумісний розгляд
об'єднаних вимог перешкоджатиме
з'ясуванню прав і взаємовідносин
сторін чи суттєво утруднить вирішення
спору.

Відповідно до ч. 3 пункту 3.6. Постанови
Пленуму Вищого господарського суду
міста Києва № 18 від 26.12.2011 р.
"Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції", якщо позивач порушив
правила об'єднання вимог або об'єднання
цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню
прав і взаємовідносин сторін чи
суттєво утруднить вирішення спору,
суддя має право повернути позовну
заяву (стаття 58 та пункт 5 частини
першої статті 63 ГПК).

Аналогічна правова позиція викладена в
постанові Київського апеляційного
господарського суду від 20.08.2014 року №
910/14842/14.

Таким чином, позовна заява не може бути
прийнята до розгляду та підлягає
поверненню для усунення допущеного
порушення, після чого заявник не
позбавлений права повторно звернутись
з позовною заявою до господарського
суду в загальному порядку (ч. 3 ст. 63
Господарського процесуального кодексу
України).

Керуючись п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 63
Господарського процесуального кодексу
України, Господарський суд міста Києва,
-

УХВАЛИВ:

Позовні матеріали № 6356/15 від 19.11.2014 року
Державної іпотечної установи до
Публічного акціонерного товариства
«БГ Банк» про стягнення грошових
коштів - повернути без розгляду.

Суддя

О.В.Котков