ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

12.11.2014 Справа № 917/2335/14

Суддя Ківшик О.В., розглянувши
матеріали,

за позовом ОСОБА_1, АДРЕСА_1, 36000

до Приватного підприємства "ВітВал" в
особі ОСОБА_2 співзавновник - директор
Приватного підприємства "ВітВал",
АДРЕСА_2, 36000

про :

1. стягнення з Приватного підприємства
"ВітВал" та співзасновника ОСОБА_2
вартості належної частки ОСОБА_1 у
статутному фонді Приватного
підприємства "ВітВал" солідарно 59 570,00
грн.;

2. стягнення з ОСОБА_2 оплату за
юридичні послуги в розмірі 6
665,00 грн.;

3. стягнення з ОСОБА_2 сплату за
судовий збір за подачу позовної заяви в
розмірі 1 827,00 грн.;

4. стягнення з ОСОБА_2 сплату за
судовий збір за заяву про запобіжні
заходи в розмірі 1 827,00 грн.

встановив :

За приписами ст. 57 ГПК України до
позовної заяви додаються документи,
які підтверджують, зокрема,
відправлення відповідачеві копії
позовної заяви і доданих до неї
документів.

Подана ОСОБА_1 позовна заява від 11.11.2014
р. (вх. № 2625/14 від 11.11.2014 р.) не відповідає
правилам пред'явлення позовних заяв до
господарського суду, оскільки до неї не
додано допустимих доказів на
підтвердження відправлення
відповідачеві копії позовної заяви і
доданих до неї документів.

Згідно до ст. 56 ГПК України позивач,
прокурор зобов'язані при поданні
позову надіслати сторонам копії
позовної заяви та доданих до неї
документів відповідно до кількості
відповідачів та третіх осіб листом з
описом вкладення. При цьому згідно
Правил надання послуг поштового
зв'язку, затверджених постановою
Кабінету міністрів України № 270 від
05.03.2009 р. (із змінами), підтвердженням
надання послуг поштового зв'язку є
розрахунковий документ - документ
встановленої відповідно до Закону
України "Про застосування реєстраторів
розрахункових операцій у сфері
торгівлі, громадського харчування та
послуг" форми та змісту (касовий чек,
розрахункова квитанція тощо), що
підтверджує надання послуг поштового
зв'язку, а підтвердженням переліку
відправлених документів є опис
вкладення встановленої форми. Отже,
допустимими доказами відправлення
відповідачеві копії позовної заяви і
доданих до неї документів в розумінні
наведених норм є належним чином
оформлені касовий чек або
розрахункова квитанція та опис
вкладення.

Залучені до позовної заяви опис
вкладення ф № 107 від 30.10.2014 р. та чек
Укрпошти № 1757 від 30.10.2014 р. суд не оцінює
як належні, оскільки останні не можуть
свідчити про відправлення позовної
заяви, що датується 11.11.2014 р..

При цьому суд звертає увагу позивача на
наступне.

По-перше, сторонами в судовому процесі
- позивачами і відповідачами - можуть
бути підприємства та організації,
зазначені у статті 1 ГПК України.
Відповідно до статті 1 ГПК України,
підприємства, установи, організації,
інші юридичні особи (у тому числі
іноземні), громадяни, які здійснюють
підприємницьку діяльність без
створення юридичної особи і в
установленому порядку набули статусу
суб'єкта підприємницької діяльності
(далі - підприємства та організації),
мають право звертатися до
господарського суду згідно з
встановленою підвідомчістю
господарських справ за захистом своїх
порушених або оспорюваних прав і
охоронюваних законом інтересів, а
також для вжиття передбачених цим
Кодексом заходів, спрямованих на
запобігання правопорушенням. У
випадках, передбачених законодавчими
актами України, до господарського суду
мають право також звертатися державні
та інші органи, фізичні особи, що не є
суб'єктами підприємницької діяльності.

Як зазначено у ст. 92, ст. 98 Цивільного
кодексу України, юридична особа
набуває цивільних прав та обов'язків і
здійснює їх через свої органи, які
діють відповідно до установчих
документів та закону. Юридична особа
самостійно відповідає за своїми
зобов'язаннями. Учасник (засновник)
юридичної особи не відповідає за
зобов'язаннями юридичної особи, а
юридична особа не відповідає за
зобов'язаннями її учасника
(засновника), крім випадків,
встановлених установчими документами
та законом.

Отже, відповідачем за вимогами
учасника підприємства про стягнення
вартості частки в майні товариств є
юридична особа, а не юридична особа в
собі органу управління (в даному
випадку - Приватне підприємство
"ВітВал", а не Приватне підприємство
"ВітВал" в особі ОСОБА_2 співзавновника
- директора Приватного підприємства
"ВітВал").

По-друге, сторонам відшкодовуються як
судові витрати лише витрати, пов'язані
з оплатою ними послуг адвокатів,
адвокатських бюро, колегій, фірм,
контор та інших адвокатських об'єднань
з надання правової допомоги щодо
ведення справи в господарському суді.

По-третє, відповідно до статті 43-1 ГПК
України, особа, яка має підстави
побоюватись, що подача потрібних для
неї доказів стане згодом неможливою
або утрудненою, а також підстави
вважати, що її права порушені або існує
реальна загроза їх порушення, має право
звернутися до господарського суду з
заявою про вжиття передбачених статтею
432 цього Кодексу запобіжних заходів до
подання позову.

Запобіжні заходи забезпечують вимогу,
яка ще не оформлена у вигляді позову, та
надають додаткову гарантію збереження
доказів чи реальності виконання
рішення суду. Отже, подача заяви про
запобіжні заходи є превентивним
заходом запобігання порушенню права,
що передує зверненню з позовною заявою.
Відповідно до ч. 3 ст. 43-3 Господарського
процесуального кодексу України
заявник повинен подати відповідну
позовну заяву протягом п'яти днів з дня
винесення ухвали про вжиття запобіжних
заходів. Після подання заявником
позовної заяви запобіжні заходи діють
як заходи забезпечення позову.

За викладеного, керуючись п. 6 ст. 63, ст.
86 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву.

Додатки: позовна заява ОСОБА_1 від
11.11.2014 р. (вх. № 2625/14 від 11.11.2014 р.) із
додатками

на 44 арк., в тому числі оригінал
квитанції від 11.11.2014 р. № 3Р1135, оригінал
квитанції від 22.10.2014 р. № 3Р2288, оригінал
квитанції від 22.10.2014 р. № 3Р2289, заява про
вжиття запобіжних заходів та
забезпечення позову від 11.11.2014 р.,
оригінал чеку Укрпошти № 1757 від 30.10.2014
р., оригінал опису вкладення ф № 107 від
30.10.2014 р..

СУДДЯ
О.В.Ківшик

Примітка : Повернення позовної заяви не
перешкоджає повторному зверненню з нею
до господарського суду в загальному
порядку після усунення допущеного
порушення.За необхідності повернення
судового збору до суду подається
відповідна заява та оригінал
відповідного платіжного доручення чи
квитанції.