ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел. /0552/ 49-31-78
Веб-сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2014 р.
Справа №923/1409/14

Господарський суд Херсонської області
у складі судді Нікітенка С.В. при
секретарі Гапоновій К.С., розглянувши у
відкритому судовому засіданні справу

за позовом публічного акціонерного
товариства "Енергопостачальна
компанія "Херсонобленерго", м. Херсон

до дочірнього підприємства
"Каzамета-Україна" приватного
підприємства "Лаона", м. Херсон

про стягнення 27999,76 грн.

За участю представників сторін:

від позивача - представник Ювченко Т.І.,
довіреність №07/2600-14 від 27.12.2013р.

від відповідача - не прибув.

Суть спору: Публічне акціонерне
товариство "Енергопостачальна
компанія "Херсонобленерго" (позивач)
звернулось до суду з позовом, в якому
просить стягнути з дочірнього
підприємства "Каzамета-Україна"
приватного підприємства "Лаона"
(відповідач) заборгованість у розмірі
27999,76 грн. Судові витрати по справі
позивач просить суд покласти на
відповідача.

Свої позовні вимоги позивач
обґрунтовує посиланнями на умови
договору про постачання електричної
енергії №3150 від 15.08.2003р. у редакції
додаткової угоди від 17.03.2010р. до
договору про постачання електричної
енергії №3150 від 15.08.2003р., положення
ст.ст. 526, 599, 611, 612 ЦК України, ст.ст. 12, 13,
15, 49, 54 ГПК України та ст.26 ЗУ "Про
електроенергетику".

Представник позивача у судовому
засіданні 14.10.2014р. позовні вимоги
підтримав у повному обсязі, з підстав
викладених у позовній заяві.

Відповідач у судове засідання
14.10.2014р. не прибув, витребуваних
документів не надав, про причини неявки
суд не повідомив, не зважаючи на ті
обставини, що він належним чином та
завчасно був повідомлений про дату, час
та місце розгляду справи (а.с. 42).

Відповідно до ст. 77 ГПК України,
неявка представника сторони у судове
засідання може бути підставою для
відкладення розгляду справи, коли з-за
такої неявки неможливо розглянути
певну справу.

У пункті 3.9.2. Постанови Пленуму
Вищого господарського суду України
"Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції" № 18 від 26.12.2011 року
зазначено, що у випадку нез'явлення в
засідання господарського суду
представників обох сторін або однієї з
них справа може бути розглянута без їх
участі, якщо неявка таких
представників не перешкоджає
вирішенню спору.

Також, відповідно до приписів
пункту 2 інформаційного листа Вищого
господарського суду від 15.03.2010р. № 01-08/140
„Про деякі питання запобігання
зловживанню процесуальними правами у
господарському судочинстві" особи, які
беруть участь у справі, вважаються
повідомленими про час і місце її
розгляду судом, якщо ухвалу про
порушення провадження у справі
надіслано за поштовою адресою,
зазначеною у позовній заяві. У випадку
нез'явлення в засідання господарського
суду представників обох сторін або
однієї з них справа може бути
розглянута без їх участі, якщо неявка
таких представників не перешкоджає
вирішенню спору.

Крім того, явка представників
сторін не визнавалась судом
обов'язковою.

Таким чином, неявка у судове
засідання представника відповідача не
унеможливлює розгляд справи №923/1409/14,
не є підставою для відкладення її
розгляду.

За таких обставин, відповідно до
статті 75 ГПК України, справа
розглядається без участі представника
відповідача, за наявними в ній
матеріалами, яких достатньо для
вирішення спору по суті.

Дослідивши матеріали справи,
заслухавши пояснення представника
позивача, суд

в с т а н о в и в:

Матеріали справи свідчать, що
15.08.2003р. між відкритим акціонерним
товариством "Енергопостачальна
компанія "Херсонобленерго" та дочірнім
підприємством "Каzамета-Україна"
приватного підприємства "Лаона" був
укладений договір №3150 про постачання
електричної енергії (надалі - договір).

На виконання вимог Закону України
"Про акціонерні товариства" від 17.09.2008р.
№514-VI найменування відкритого
акціонерного товариства
"Енергопостачальна компанія
"Херсонобленерго" змінено на публічне
акціонерне товариство
"Енергопостачальна компанія
"Херсонобленерго", що підтверджується
копією витягу із статуту підприємства.
ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" є
правонаступником відкритого
акціонерного товариства
"Енергопостачальна компанія
"Херсонобленерго".

Згідно п.2.2.2. договору,
постачальник зобов'язується постачати
споживачу електроенергію, як різновид
товару.

Відповідно до п.2.3.4. договору,
споживач зобов'язався здійснювати
оплату за перетікання реактивної
електричної енергії між
електромережею постачальника та
електроустановками споживача згідно
із додатком №9 до Договору "Порядок
розрахунків за перетікання реактивної
електроенергії (надалі - додаток №9).
Такий же обов'язок споживачів
встановлено ст. 26 Закону України "Про
електроенергетику" від 16.10.1997р. №575/97-ВР
(надалі - Закон № 575), пп. 8 п.102. Правил
користування електричною енергією,
затвердженими постановою Національної
комісії з питань регулювання
електроенергетики України від 31.07.1996 №
28 (надалі - Правила).

Відповідно до п.1 додатку №9 плата
за надання послуг з компенсації
реактивної електроенергії
визначається між ХМЕМ (Херсонські
міські електричні мережі, структурний
підрозділ ПАТ "ЕК "Херсонобленерго") та
ДП "Каzамета-Україна" згідно із
"Методикою обчислення плати за
перетікання реактивної електроенергії
між енергопередавальною організацією
та її споживачами", затвердженої
наказом Мінпаливенерго України №19 від
17.01.2002 року (надалі - Методика).

Згідно із п.3.1. Методики
розрахунки за перетікання реактивної
електроенергії з мережі
електропередавальної організації та
за генерацію в її мережу, згідно з
відповідними додатками до Договорів,
передбаченими Правилами, здійснюються
з усіма споживачами (крім населення),
які мають сумарне середньомісячне
споживання активної електроенергії за
всіма точками обліку на одній площадці
5000 кВт.год. та більше.

У додатку №1 до Договору "Обсяги
постачання електричної енергії та
потужності" встановлено щомісячне
споживання електричної енергії "ДП
"Каzамета-Україна" від 85 до 100
тис.кВт/год.

Порядок розрахунків та графік
знаття показань лічильників визначені
додатком №2 до договору.

Відповідно до п.1 додатку №2 до
договору встановлено розрахунковий
період тривалістю місяць. При цьому
зазначено, що споживач знімає
показання електролічильника о 00:00 год.
25 числа у місяці з 31 днем, 24 числа у
місяці з 30 днями, 23 числа - з 29 днями та 22
числа - з 28 днями. Споживач зобов'язаний
протягом 0,5 доби з моменту зняття
показань електролічильників довести
їх значення до Електропостачальної
організації у двох примірниках за
встановленою додатком № 2а до договору
формою (Акт про обсяги спожитої
споживачем електричної енергії).

Згідно із п. 2 додатку №2 до
договору обсяг фактично спожитої
електричної енергії, з урахуванням
розрахункової величини втрат на
ділянці мережі від місця встановлення
засобів обліку до межі балансової
належності електромереж, визначається
за актом про обсяги споживання
електричної енергії згідно показань
розрахункових засобів обліку, знятих
відповідно до графіка зняття показань
або акта про порушення Правил
користування.

Відповідно до п.12 додатку №9 за
підсумками розрахункового періоду
постачальник виписує споживачу
рахунок на оплату послуг з компенсації
перетікання реактивної
електроенергії. Кошти за послуги з
компенсації перетікання реактивної
енергії перераховуються споживачем на
поточний рахунок енергопостачальника
протягом 5 днів від дати, вказаної на
рахунку.

Відповідно до п. 1.21 ст. 1 Закону
України "Про платіжні системи та
переказ коштів в Україні" від 05.04.2001 №
2346-ІП операційний день - частина
робочого дня банку або іншої установи -
члена платіжної системи, протягом якої
приймаються від клієнтів документи на
переказ і документи на відкликання та
можна, за наявності технічної
можливості, здійснити їх обробку,
передачу та виконання.

Таким чином, з дня вручення
рахунку на оплату послуг за спожиту
реактивну електроенергію у споживача
виникає обов'язок його оплати. У
випадку несплати отриманого рахунку
протягом 5 операційних днів з дня його
вручення споживач вважається таким, що
прострочив виконання зобов'язання.

Звертаючись з позовом до суду про
стягнення з відповідача 27999,76 грн. за
спожиту реактивну електроенергію,
позивач в обґрунтування позовних вимог
посилається на наступні обставини.

Так, з боку працівників ПАТ "ЕК
"Херсонобленерго" допущено помилку, за
якою рахунки за спожиту реактивну
електроенергію за розрахункові
періоди з грудня 2012р. по квітень 2014р.
відповідачу не виставлялись. Тобто,
відповідач, будучи зобов'язаним
оплачувати послуги за компенсацію
перетікань реактивної енергії, не
сплачував такі платежі, що порушило
майнові права позивача.

Під час проведення ПАТ "ЕК
"Херсонобленерго" інвентаризації
відповідності розрахунків за спожиту
реактивну електроенергію згідно умов
договору, позивачем було виявлено, що
за спожиту реактивну електроенергію по
лічильникам №540940, №847761 розрахунки ДП
"Каzамета-Україна" приватного
підприємства "Лаона" не проводились.
Однак, при розрахунках між ХМВЕ та ПАТ
"Дніпровський термінал" споживання
лічильників ДП "Каzамета-Україна"
приватного підприємства "Лаона" №540940,
№847761 (актив, реактив, генерація)
відраховувалась.

Таким чином, за ДП
"Каzамета-Україна" приватного
підприємства "Лаона" склалася
заборгованість в сумі 27999,76 грн.

Позивач виставив відповідачу
рахунок №3150 від 10.06.2014р. на загальну
суму 27999,76 грн., який згідно відмітки на
супровідному листі №39/2703 останній
отримав 10.06.2014 року. Таким чином,
рахунок мав бути оплаченим до 15.06.2014р.

Проте, відповідач не розрахувався
за спожиту реактивну електроенергію.

Станом на день звернення позивача
з позовом до суду, сума заборгованості
відповідача перед позивачем по
реактивній електроенергії з грудня
2012р. по березень 2014р. становить 27999,76
грн.

Проаналізувавши заявлені позовні
вимоги з положеннями чинного
законодавства суд дійшов висновку, що
позовні вимоги підлягають задоволенню,
виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 193 ГК
України, суб'єкти господарювання та
інші учасники господарських відносин
повинні виконувати господарські
зобов'язання належним чином,
відповідно до закону, інших правових
актів, договору, а за відсутності
конкретних вимог щодо виконання
зобов'язання відповідно до вимог, що у
певних умовах звичайно ставляться.

Кожна сторона повинна вжити усіх
заходів, необхідних для належного
виконання нею зобов'язання, враховуючи
інтереси другої сторони та
забезпечення загальногосподарського
інтересу.

Відповідно до ст.ст. 525, 526
Цивільного кодексу України,
зобов'язання має виконуватись належним
чином відповідно до умов договору та
вимог цього Кодексу, інших правових
актів, а за відсутності таких умов та
вимог - відповідно до звичаїв ділового
обороту або інших вимог, що звичайно
ставляться. Одностороння відмова від
зобов'язання або одностороння зміна
його умов не допускається, якщо інше не
встановлено договором або законом.

У відповідності до п. 1 ст. 530 ЦК
України, якщо у зобов'язанні
встановлений строк (термін) його
виконання, то воно підлягає виконанню у
цей строк (термін).

Згідно зі статтею 610 ЦК України,
порушенням зобов'язання є його
невиконання або виконання з порушенням
умов, визначених змістом зобов'язання
(неналежне виконання).

Доказів погашення заявленої до
стягнення суми основного боргу у
розмірі 27999,76 грн. відповідачем суду не
надано.

З огляду на викладене, позовні
вимоги в частині стягнення суми
основного боргу у розмірі 27999,76 грн., є
доведеними і обґрунтованими.

Відповідно до положень ст.ст. 33, 34
ГПК України, кожна сторона повинна
довести ті обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх вимог
і заперечень.

Докази подаються сторонами та
іншими учасниками судового процесу.

Господарський суд приймає тільки
ті докази, які мають значення для
справи.

Обставини справи, які відповідно
до законодавства повинні бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Відповідач позовні вимоги
належними та доступними засобами
доказування не спростував, а наявні в
матеріалах справи документи свідчать
про безспірність та обґрунтованість
позовних вимог.

Оцінюючи подані докази за своїм
внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на всебічному, повному і
об'єктивному розгляді в судовому
засіданні всіх обставин в їх
сукупності, суд дійшов висновку, що
заявлені позивачем вимоги
документально підтверджені, а отже
такі, що підлягають задоволенню у
повному обсязі.

Понесені позивачем витрати зі
сплати судового збору у розмірі 1827,00
грн. відшкодовуються йому за рахунок
відповідача, з вини якого спір доведено
до врегулювання у судовому порядку.

У судовому засіданні проголошено
вступну та резолютивну частини
судового рішення і повідомлено
представнику позивача про дату
складення повного рішення.

На підставі викладеного,
керуючись ст.ст. 44, 49, 75, 82, 84, 85
Господарського процесуального кодексу
України, суд

в и р і ш и в:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з дочірнього підприємства
"Каzамета-Україна" приватного
підприємства "Лаона" (73000, м. Херсон, вул.
Перекопська, 169, код ЄДРПОУ - 31220916) на
користь публічного акціонерного
товариства "Енергопостачальна
компанія "Херсонобленерго" (73003, м.
Херсон, вул. Пестеля, 5, код ЄДРПОУ - 05396638)
на поточний рахунок (№2 ФХОУ АТ
"Ощадбанк" у м. Херсон, МФО 352457)
заборгованість за спожиту реактивну
електроенергію у розмірі 27999,76 грн.

3. Стягнути з дочірнього підприємства
"Каzамета-Україна" приватного
підприємства "Лаона" (73000, м. Херсон, вул.
Перекопська, 169, код ЄДРПОУ - 31220916) на
користь публічного акціонерного
товариства "Енергопостачальна
компанія "Херсонобленерго" (73003, м.
Херсон, вул. Пестеля, 5, код ЄДРПОУ - 05396638)
на поточний рахунок (№2 ФХОУ АТ
"Ощадбанк" у м. Херсон, МФО 352457) судові
витрати по сплаті судового збору у
розмірі 1827,00 грн.

Накази видати стягувачу після набрання
рішенням законної сили.

Повне рішення складено 20.10.2014р.

Суддя
С.В. Нікітенко