ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" жовтня 2014 р.
Справа № 920/1203/14

Колегія суддів у складі: головуючий
суддя Плужник О.В., суддя Барбашова С.В. ,
суддя Істоміна О.А.

при секретарі Крупа О.О.

за участю представників сторін:

позивача - не з'явився.

відповідача - Мірошниченко А.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у приміщенні Харківського
апеляційного господарського суду
апеляційну скаргу ТОВ "Сумська
механізована колона №5", м. Суми
(вх. №2391С/3-9) на рішення господарського
суду Сумської області від 05.08.14 року у
справі № 920/1203/14

за позовом Державного підприємства
"Національна енергетична компанія
"Укренерго" в особі відокремленого
підпрозділу "Північна
електроенергетична система" ДП "НЕК
"Укренерго", м. Харків

до ТОВ "Сумська механізована колона №
5", м. Суми

про стягнення 7 930,56 грн.

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням господарського суду Сумської
області від 05.08.2014 року по справі
№920/1203/14 (суддя Соп'яненко О.Ю.) позов
задовлено.

Стягнуто з ТОВ "Сумська механізована
колона №5" на користь ДП "НЕК "Укренерго"
в особі відокремленого підрозділу
"Північна електроенергетична система"
ДП "НЕК "Укренерго" 7930,56 грн. збитків та
1827,00 грн. витрат по сплаті судового
збору.

Відповідач, ТОВ "Сумська механізована
колона №5", не погодився з зазначеним
рішенням, звернувся до Харківського
апеляційного господарського суду з
апеляційною скаргою, в якій
посилається на неповне з'ясування
обставин, що мають значення для справи
та порушення норм матеріального права
при його прийнятті.

Зазначає, що оскаржуваним рішенням
повно і всебічно встановлені обставини
договірних правовідносин сторін, в
тому числі щодо виконання підрядних
робіт та їх прийняття позивачем, що
підтверджується оформленням
відповідних актів за формою КБ-2в та
довідок за формою КБ-3, які підписані та
скріплені печатками сторін без
будь-яких зауважень і претензій.

Проте вказує на те, що позивач не довів
суду, що поведінка відповідача є
протиправною, доказів порушення
господарських зобов'язань позивач не
надав, а відповідач належним чином
виконав умови укладеного між сторонами
договорів.

Просить скасувати рішення
господарського суду Сумської області
від 05.08.2014 року по справі №920/1203/14 та
прийняти нове, яким відмовити в
задоволенні позову повністю.

Стягнути з ДП "НЕК "Укренерго" в особі
відокремленого підрозділу "Північна
електроенергетична система" ДП "НЕК
"Укренерго" сплачений судовий збір за
подачу апеляційної скарги.

Позивач свого представника в судове
засідання не направив, про причини
неявки суд не повідомив, хоча був
належним чином повідомлений про час та
місце проведення судового засідання.

Враховуючи, що всі учасники судового
процесу були належним чином
повідомлені про час та місце розгляду
апеляційної скарги, що підтверджується
поштовими повідомленнями, проте
позивач не скористався своїми правами,
передбаченими статтею 22 ГПК України та
виходячи з того, що явка сторін не
визнавалася обов'язковою
господарським судом, а участь в
засіданні суду (як і інші права,
передбачені статті 22 ГПК України) є
правом, а не обов'язком сторони, колегія
суддів вважає можливим розглянути
справу за відсутності представника
позивача.

Судова колегія, в межах вимог
передбачених ст. 101 ГПК України,
повторно розглянувши справу та
перевіривши повноту, законність та
обгрунтованість рішення суду першої
інстанції та доводи апеляційної
скарги, приходить до висновку про
скасування рішення господарського
суду першої інстанції та задоволення
апеляційної скарги з наступних
підстав.

Як вбачається з матеріалів справи і
встановлено судом першої інстанції,
12.10.2012 року між ДП "НЕК "Укренерго",
відокремленим підрозділом "Полтавські
магістральні електричні мережі ДП "НЕК
"Укренерго" (позивач) та ТОВ "Сумська
механізована колона №5" (відповідач)
був укладений договір підряду №81-4/0203-12,
відповідно до умов якого відповідач
зобов'язався виконати роботи з
капітального ремонту по заміні
залізобетонних опор на ПЛ-330 кВ
"Північноукраїнська - Миргород", з
терміном виконання робіт протягом 7
робочих днів з дня одержання
попередньої оплати та згідно графіку
відключення ПЛ-330кВ, а замовник
зобов'язався прийняти роботу та
оплатити її.

Вартість робіт за договором є
твердою та визначається договірною
ціною (Додаток № 4), складеною на
підставі локального кошторису №4-1-1
(Додаток №5), що є невід'ємною частиною
цього договору і становить: 169723,58 грн.,
крім того ПДВ 20% - 33944,72 грн., разом з ПДВ
20% - 203668,30 грн. (п. 2.1. договору).

Відповідно до п. 2.4. розрахунок за
виконані роботи проводиться протягом
двадцяти банківських днів за мінусом
попередньої оплати після підписання
уповноваженими представниками сторін
акту приймання виконаних будівельних
робіт (форма №КБ-2в), довідок про
вартість виконаних будівельних робіт
та витрат (форма №КБ-3), надання
податкової накладної, шляхом
перерахування грошових коштів на
поточний рахунок підрядника.

У ході проведення перевірки
фінансово-господарської діяльності ДП
"НЕК "Укренерго" встановлені порушення,
які підлягають відшкодуванню за
рахунок підрядника, а саме при
співставленні вартості матеріалів,
включених у договірну ціну та
заактованих підрядником Актом б/н
приймання виконаних будівельних робіт
за серпень 2012 року до фактичної
вартості, підтвердженої підрядником та
ринкової вартості, встановлено, що в
договірній ціні та в акті приймання
будівельних виконаних робіт
підрядником безпідставно завищено
вартість використаних матеріалів при
виконанні робіт за договором на суму
6608,80 грн., окрім того ПДВ 1321,76 грн.,
всього - 7930,56 грн.

Дане порушення було виявлено
перевіркою фінансово-господарської
діяльності Північної ЕС за період з
01.04.2011 по 31.12.2012 роки, що проводилася на
підставі наказу ДП "НЕК "Укренерго" від
26.04.2013 року №229 "Про проведення
контрольного заходу" та програми
перевірки, затвердженої в.о. директора
ДП "НЕК "Укренерго", що відображені в
акті контрольного заходу з питань
фінансово-господарської діяльності
Північної ЕС від 06.06.2013 року №08-3-7-4.

Задовольняючи позов, суд першої
інстанції виходив з того, що
безпідставним збільшенням вартості
виконаних робіт на суму 7930,56 грн.,
відповідач завдав позивачу майнової
шкоди.

Колегія суддів не погоджується з
висновком місцевого господарського
суду про наявність підстав для
задоволення позову і зазначає
наступне.

Підставою виникнення у сторін певних
прав та обов'язків є укладений між ними
договір підряду №81-4/0203-12.

Відповідно до ч. 1 статті 837 Цивільного
кодексу України за договором підряду
одна сторона (підрядник) зобов'язується
на свій ризик виконати певну роботу за
завданням другої сторони (замовника), а
замовник зобов'язується прийняти та
оплатити виконану роботу.

Статтею 875 ЦК України передбачено, що за
договором будівельного підряду
підрядник зобов'язується збудувати і
здати у встановлений строк об'єкт або
виконати інші будівельні роботи
відповідно до проектно-кошторисної
документації, а замовник
зобов'язується надати підрядникові
будівельний майданчик (фронт робіт),
передати затверджену
проектно-кошторисну документацію, якщо
цей обов'язок не покладається на
підрядника, прийняти об'єкт або
закінчені будівельні роботи та
оплатити їх. Договір будівельного
підряду укладається на проведення
нового будівництва, капітального
ремонту, реконструкції (технічного
переоснащення) підприємств, будівель
(зокрема житлових будинків), споруд,
виконання монтажних,
пусконалагоджувальних та інших робіт,
нерозривно пов'язаних з
місцезнаходженням об'єкта. До договору
будівельного підряду застосовуються
положення цього Кодексу, якщо інше не
встановлено законом.

Згідно зі ст. 883 ЦК, підрядник
відповідає за недоліки збудованого
об'єкта, за прострочення передання його
замовникові та за інші порушення
договору (за недосягнення проектної
потужності, інших запроектованих
показників тощо), якщо не доведе, що ці
порушення сталися не з його вини. За
невиконання або неналежне виконання
обов'язків за договором будівельного
підряду підрядник сплачує неустойку,
встановлену договором або законом, та
відшкодовує збитки в повному обсязі.

Статтею 853 ЦК України передбачено, що
замовник зобов'язаний прийняти роботу,
виконану підрядником відповідно до
договору підряду, оглянути її і в разі
виявлення допущених у роботі відступів
від умов договору або інших недоліків
негайно заявити про них підрядникові.
Якщо замовник не зробить такої заяви,
він втрачає право у подальшому
посилатися на ці відступи від умов
договору або недоліки у виконаній
роботі.

В даному випадку матеріалами справи
повністю підтверджено виконання
сторонами своїх зобов'язань за
договором підряду: відповідачем роботи
виконані, а позивачем зазначені роботи
прийняті та оплачені за цінами,
узгодженими сторонами, що
підтверджується підписаним сторонами
актами виконаних підрядних робіт.

Позивачем під час розгляду справи в
суді першої інстанції не спростовано
того факту, що передбачені договором
роботи були виконані відповідачем у
повному обсязі і у встановлені строки.
Позивач не мав претензій щодо обсягу і
якості виконаних робіт.

У відповідності до ст. 852 ЦК, якщо
підрядник відступив від умов договору
підряду, що погіршило роботу, або
допустив інші недоліки в роботі,
замовник має право за своїм вибором
вимагати безоплатного виправлення цих
недоліків у розумний строк або
виправити їх за свій рахунок з правом
на відшкодування своїх витрат на
виправлення недоліків чи відповідного
зменшення плати за роботу, якщо інше не
встановлено договором.

Згідно ст. 857 ЦК, робота, виконана
підрядником, має відповідати умовам
договору підряду, а в разі їх
відсутності або неповноти - вимогам, що
звичайно ставляться до роботи
відповідного характеру. Виконана
робота має відповідати якості,
визначеній у договорі підряду, або
вимогам, що звичайно ставляться, на
момент передання її замовникові.

Відповідно до ст. 858 ЦК, якщо роботи
виконана підрядником з відступами від
умов договору підряду, які погіршили
роботу, або з іншими недоліками, які
роблять її непридатною для
використання відповідно до договору
або для звичайного використання роботи
такого характеру, замовник має право,
якщо інше не встановлено договором або
законом, за своїм вибором вимагати від
підрядника: безоплатного усунення
недоліків у роботі в розумний строк;
пропорційного зменшення ціни роботи;
відшкодування своїх витрат на усунення
недоліків, якщо право замовника
усувати їх встановлено договором.
Підрядник має право замість усунення
недоліків роботи, за які від
відповідає, безоплатно виконати роботу
заново з відшкодуванням замовникові
збитків, завданих простроченням
виконання. У цьому разі замовник
зобов'язаний повернути раніше передану
йому роботу підрядникові, якщо за
характером роботи таке повернення
можливе. Якщо відступи у роботі від
умов договору підряду або інші
недоліки у роботі є істотними та
такими, що не можуть бути усунені, або
не були усунені у встановлений
замовником розумний строк, замовник
має право відмовитися від договору та
вимагати відшкодування збитків.

Таким чином, відповідальність
підрядника за неналежну якість роботи
визначена спеціальними нормами, які
регулюють відносини за договорами
підряду.

Проте, в матеріалах справи відсутні
докази наявності будь-яких зауважень
чи заперечень з боку позивача щодо
обсягів, якості та вартості виконаних
відповідачем робіт.

До того ж, слід зазначити, що відповідно
до п. 100 Загальних умов укладення та
виконання договорів підряду в
капітальному будівництві,
затверджених постановою Кабінету
Міністрів України від 01.08.2005 року № 668, у
разі виявлення невідповідності робіт,
пред'явлених до оплати, встановленим
вимогам, завищення їх обсягів або
неправильного застосування
кошторисних норм, поточних цін,
розцінок та інших помилок, що вплинули
на ціну виконаних робіт, замовник має
право за участю підрядника скоригувати
суму, що підлягає сплаті.

З аналізу вказаних норм вбачається, що
передбачене законодавством право
замовника (позивача) за певних обставин
скоригувати суму, що підлягає сплаті за
договором підряду, може бути
реалізовано до остаточного прийняття
виконаних робіт. Однак, в даному
випадку виконані відповідачем роботи
за актами виконання робіт за формою
КБ-2в були прийняті позивачем без
жодних зауважень, доказів внесення
відповідних змін до договору підряду
позивачем до суду не надано.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст. 632 ЦК, ціна в
договорі встановлюється за
домовленістю сторін; зміна ціни в
договорі після його виконання не
допускається.

Таким чином, позивач, вимагаючи
повернення частини виконаного за
договором фактично вимагає перегляду
ціни договору після його виконання, що
є порушенням вказаних вимог чинного
законодавства.

Крім того, підписавши договір, сторони
погодили всі істотні умови договору,
зокрема, позивачем (замовником) було
погоджено ціну, в тому числі і на
вартість матеріалів. А відповідно до п.
3.3.3.2 ДБН Д1.1-2000, тверді договірні ціни
встановлюються незмінними на весь
обсяг будівництва та не уточнюються.

Положеннями ст. 611 Цивільного кодексу
України передбачено, що у разі
порушення зобов'язання настають
правові наслідки, встановлені
договором або законом, зокрема і
відшкодування збитків.

Обґрунтовуючи свої вимоги про
стягнення коштів позивач посилається
виключно на Акт контрольного заходу з
питань фінансово-господарської
діяльності Північної ЕС від 06.06.2013 року
№08-3-7-4, не наводячи доказів порушення
відповідачем його зобов'язань за
договором та неможливості виявлення
зазначених порушень на момент
підписання актів виконаних робіт.

Предметом позовних вимог є стягнення
на підставі ст. 224 Господарського
кодексу України з відповідача на
користь позивача збитків в сумі 7930,56
грн. внаслідок завищення вартості
будівельних матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 224 ГК України під
збитками розуміються витрати, зроблені
управненою стороною, втрата або
пошкодження її майна, а також не
одержані нею доходи, які управнена
сторона одержала б у разі належного
виконання зобов'язання або додержання
правил здійснення господарської
діяльності другою стороною. Вказана
норма кореспондується з абз. 2 ч. 2 ст. 22
ЦК України, яка визначає збитки, як
доходи, які особа могла б реально
одержати за звичайних обставин якби її
право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 225 ГК України до
складу збитків, що підлягають
відшкодуванню особою, яка допустила
господарське правопорушення,
включається не одержаний прибуток
(втрачена вигода), на який сторона, яка
зазнала збитків, мала право
розраховувати у разі належного
виконання зобов'язання другою
стороною.

Відшкодування збитків можливо лише за
наявності складу правопорушення, до
якого входять наступні елементи:
протиправна поведінка, наявність
збитків, причинний зв'язок між
протиправною поведінкою та
спричиненням збитків, вина.
Відсутність хоча б одного елемента
складу правопорушення виключає
настання відповідальності у вигляді
відшкодування збитків. Отже, позивач
повинен довести протиправність дій
відповідача, наявність та розмір
збитків, наявність
причинно-наслідкового зв'язку між
протиправною поведінкою та
спричиненням збитків.

За приписами ст. 33 Господарського
процесуального кодексу України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень.

В даному випадку позивачем не наведено
обставин та не доведено належними та
допустимими доказами, що мала місце
протиправна поведінка відповідача, яка
спричинила шкідливий результат для
позивача, а відтак не може вважатися
доведеним причинний зв'язок між
заподіяною шкодою та поведінкою особи.

Згідно із ч. 1 ст. 614 ЦК України особа, яка
порушила зобов'язання, несе
відповідальність за наявності її вини
(умислу або необережності), якщо інше не
встановлено договором або законом.

Враховуючи, що судом встановлено
належне виконання відповідачем своїх
зобов'язань за договором відповідно до
підписаних між сторонами актів
виконаних робіт, підстави для
відшкодування відповідачем збитків
відсутні, оскільки стягнення збитків
за порушення договірних зобов'язань
здійснюється в порядку ст. 623 ЦК
України, при застосуванні норм якої
враховується і те, що згідно норм ст. 610
ЦК України порушенням зобов'язання є
його невиконання або виконання з
порушенням умов, визначених змістом
зобов'язання (неналежне виконання).

Крім того, колегія суддів звертає
увагу, що предметом доказування в даній
справі, враховуючи зміст позовних
вимог, є встановлення наявності або
відсутності факту порушення
відповідачем вимог ДБН при виконанні
зобов'язань за договором підряду
№81-4/0203-12. Однак, Акт контрольного
заходу з питань
фінансово-господарської діяльності
Північної ЕС від 06.06.2013 року №08-3-7-4 не є
належним і допустимим доказом на
підтвердження порушення відповідачем
зобов'язань за договором і завдання
позивачеві збитків, оскільки не
позбавляє відповідну особу
процесуального обов'язку доводити свої
вимоги належними та допустимими
доказами.

За таких обставин, позивач не надав
жодного належного матеріального
доказу обґрунтованості та
правомірності своїх позовних вимог.

Таким чином, керуючись ст.ст. 224, 225
Господарського кодексу України, ст. 610,
614, 632, 837, 853, 857, 858, 875, 883 Цивільного
кодексу України, ст.ст. 33, 49, 99,101, п. 2 ст.
103, ст.ст. 104-105 Господарського
процесуального кодексу України, судова
колегія, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу задовольнити.

Рішення господарського суду Сумської
області від 05.08.14 року у справі №920/1203/14
скасувати та прийняти нове рішення,
яким в позові відмовити. Стягнути з
Державного підприємства "Національна
енергетична компанія "Укренерго" в
особі відокремленого підрозділу
"Північна електроенергетична система"
ДП "НЕК "Укренерго" (61003, м. Харків, вул.
Кооперативна, 12/14, ) на
користь Товариства з обмеженою
відповідальністю "Сумська
механізована колона №5" (40009, м. Суми,
вул. Білопільський шлях, 7, ) 914,00 грн. судового збору за
подання апеляційної скарги.

Наказ доручити видати господарському
суду Сумської області.

Дана постанова набирає законної сили з
дня її прийняття і може бути оскаржена
протягом двадцяти днів до касаційної
інстанції Вищого господарського суду
України.

Повний текст постанови складено 17.10.14

Головуючий суддя
Плужник О.В.

Суддя
Барбашова С.В.

Суддя
Істоміна О.А.