ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МІСТА КИЄВА
________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

27.10.14 № 910/23316/14.За зустрічним позовом
Товариства з обмеженою
відповідальністю "Альфавін Сек'юрітіз"

до Приватного акціонерного товариства
"ЕССО Страхування"

про визнання недійсним рішення
позачергових загальних зборів ПрАТ
"ЕССО Страхування, оформлених
протоколом №3"

у справі № 910/21662/14

За позовом Приватного акціонерного
товариства "ЕССО Страхування"

до 1. Публічного акціонерного
товариства "Закритий
недиверсифікаваний корпоративний
інвестиційний фонд

"Прем'єр фонд Можливостей"

2. Публічного акціонерного товариства
"Закритий недиверсифікований
корпоративний інвестиційний фонд
"Прем'єр Фонд Облігацій";

3. Товариства з обмеженою
відповідальністю "Альфавін Сек'юрітіз";

4. Пайового Інтервального
Диверсифікованого Інвестиційного
Фонду "Прем'єр Фонд Дохід та Зростання"

в особі Товариства з обмеженою
відповідальністю "Компанія з
управління активами "Альфавін Капітал";

5. Товариства з обмеженою
відповідальністю "Компанія з
управління активами "Альфавін Капітал";

6. Товариства з обмеженою
відповідальністю "А-Холдерс";

7. Товариства з обмеженою
відповідальністю "Видимо-Невидимо";

3-ті особи, які не заявляють самостійних
вимог на предмет спору, на стороні
відповідачів

1. Приватне акціонерне товариство
«Страхова компанія «Екко»

2. Якоб Куесс

3. Товариство з обмеженою
відповідальністю «Альфа Бауменеджмент
Київ»

4. Товариство з обмеженою
відповідальністю «Екко Інтернаціонале
Ферзіхерунгсмаклер»

5. Публічне акціонерне товариство Банк
«Контракт»

3-ті особи, які не заявляють самостійних
вимог на предмет спору, на стороні
позивача

6. Товариство з обмеженою
відповідальністю «Навігатор-Інвест»

7. Публічне акціонерне товариство
«Національний депозитарій України»

про визнання недійсним договору міни
цінних паперів, застосування
реституційних наслідків його
недійсності та витребування акцій з
чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до статті 60 Господарського
процесуального кодексу України,
відповідач має право до початку
розгляду господарським судом справи по
суті подати до позивача зустрічний
позов для спільного розгляду з
первісним позовом. Зустрічний позов
повинен бути взаємно пов'язаний з
первісним.

Подання зустрічного позову
провадиться за загальними правилами
подання позовів.

У поданому до суду зустрічному позові,
позивач за зустрічним позовом
(Відповідач 3 за первісним), просить суд
визнати недійсним рішення
позачергових загальних зборів ПрАТ
«ЕССО страхування» від 15.09.2014 року
оформлених протоколом № 3.

Підставами для подання даного
зустрічного позову для спільного
розгляду із первісним, позивач
(Відповідач 3) вказує таке.

Згідно матеріалів справи №910/21662/14
позивач обґрунтовує свої вимоги до
відповідачів тим, що договір міни
цінних паперів №БВ-3062/2 від 18.09.2014 року
було укладено не уповноваженим
керівником позивача ОСОБА_4. За
твердженням позивача за первісним
позовом ОСОБА_4 було звільнено з посади
на підставі рішення позачергових
зборів акціонерів ПрАТ «ЕССО
страхування» від 15.09.2014 року
оформленого протоколом № 3.

Також, позивачем за зустрічним позовом
зазначено, що у випадку задоволення
зустрічного позову, виключається
задоволення первісного позову.
Зазначені вище обставини зумовлюють
спільний розгляд двох позовних вимог в
одному провадженні.

Дослідивши матеріали зустрічної
позовної заяви № б/н від 24.10.2014 р. та
матеріали справи №910/21622/14 суд вважає за
необхідне повернути позивачеві за
зустрічним позовом матеріали
зустрічної позовної заяви № б/н від
24.10.2014 р. та додані до неї документи без
розгляду з наступних підстав:

Як зазначалось вище, зустрічний позов
повинен бути взаємно пов'язаний з
первісним (ч. 2 статті 60 ГПК України).

Взаємна пов'язаність зустрічного та
первісного позовів може виявлятись у
такому:

а) обидва позови взаємно пов'язані, і їх
спільний розгляд сприятиме
оперативному і правильному вирішенню
спору. Взаємна пов'язаність первісного
і зустрічного позову може виражатись у
підставах цих позовів або поданих
доказах;

б) задоволення зустрічного позову
виключатиме повністю або частково
задоволення первісного позову. Подання
такого зустрічного позову має на меті
довести відсутність у позивача
матеріально-правової підстави на
задоволення первісного позову через
відсутність матеріальних
правовідносин, з яких випливає
суб'єктивне право позивача за
первісним позовом. Найчастіше це -
позов про визнання договору недійсним
або позов про визнання права. У таких
випадках задоволення зустрічного
позову тягне за собою відмову у
первісному позові повністю чи
частково.

Відсутність однієї з перелічених
підстав прийняття зустрічного позову
тягне за собою повернення зустрічної
позовної заяви з посиланням на ст. 60 ГПК
України.

Предметом розгляду у справі №910/21622/14 є,
зокрема, визнання недійсним договору
міни цінних паперів №БВ-3062/2 від 18.09.2014
року з таких підстав: по-перше, ОСОБА_2
як керівник юридичної особи позивача
не підписував даного договору від
18.09.2014 р., по-друге, питання припинення
участі у Приватному акціонерному
товаристві «Страхова компанія «Екко»,
яке відбулось у зв'язку з відчуженням
всього пакету акцій позивача, належить
до виключної компетенції Наглядової
ради позивача та, по-третє прийняття
рішення про укладення правочинів, що
перевищують 25 % балансової вартості
активів товариства за даними останньої
фінансової звітності, яким є Договір
міни, належить до виключної
компетенції Загальних зборів позивача,
чого зроблено не було.

За наведених обставин, первісному
позові, позивач просить суд визнати
недійсним з моменту вчинення Договір
міни, а також застосувати реституційні
наслідки недійсності правочину щодо
наявних у власності відповідача 1 як
сторони спірного Договору міни простих
іменних акцій у кількості 2297 штук
загальною номінальною вартістю 2 641
550, 00 грн. та витребувати на його користь
від відповідачів 2, 3, 4, 5, 6 та 7 з чужого
незаконного володіння прості іменні
акції емітента Приватного
акціонерного товариства «Страхова
компанія «Екко» шляхом примусового
списання з рахунків у цінних паперах.

У зустрічному ж позові, позивач ставить
вимогу про визнання недійсним рішення
позачергових загальних зборів ПрАТ
«ЕССО страхування» від 15.09.2014 року
оформлених протоколом № 3, яке жодним
чином не стосується вимоги про
визнання недійсним Договору міни
цінних паперів №БВ-3062/2 від 18.09.2014 року.
Повноваження підписанта зазначеного
договору, є лише однією із підстав для
визнання недійсним останнього, а тому
задоволення зустрічного позову ніяким
чином не тягне за собою відмову у
первісному позові повністю чи
частково.

За таких обставин, суд не вбачає
підстав, за яких задоволення
зустрічного позову виключатиме
повністю або частково задоволення
первісного позову.

Дані позови взаємно не пов'язані,
підстави подання даних позовів є
різними, як і докази в підтвердження
заявлених позовних вимог.

Як визначено у пункті 5 Інформаційного
листа Вищого господарського суду
України від 15.03.2010 р. N 01-08/140 "Про деякі
питання запобігання зловживанню
процесуальними правами у
господарському судочинстві" якщо
господарський суд, одержавши зустрічну
позовну заяву, дійде висновку про те, що
зустрічний позов взаємно не пов'язаний
з первісним, він має діяти таким чином,
як зазначено в пункті 16 інформаційного
листа Вищого господарського суду
України від 12.03.2009 N 01-08/163 "Про деякі
питання, порушені у доповідних
записках про роботу господарських
судів України у другому півріччі 2008
року щодо застосування норм
Господарського процесуального кодексу
України":

"Частиною першою статті 60 ГПК
передбачено, що зустрічний позов
повинен бути взаємно пов'язаний з
первісним.

Обставини, які свідчать про взаємну
пов'язаність зустрічного позову з
первісним (за підставами цих позовів
та/або поданими доказами; можливістю
зарахування вимог за усіма позовами; у
зв'язку з тим, що задоволення
зустрічного позову виключатиме
частково чи повністю задоволення
первісного позову тощо), а так само
докази, що підтверджують ці обставини,
повинні зазначатися у зустрічній
позовній заяві (пункт 5 частини другої
статті 54 ГПК). Якщо у ній не вказано
відповідних обставин, на яких, зокрема,
ґрунтується позовна вимога, доказів, що
підтверджують ці обставини, то
зустрічна позовна заява повертається
без розгляду з посиланням на пункт 3
частини першої статті 63 та статтю 60
ГПК".

Аналогічний висновок міститься і у
п.3.15. Постанови пленуму Вищого
господарського суду України від від 26
грудня 2011 року N 18 "Про деякі питання
практики застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції".

За наведених обставин, зустрічна
позовна заява не може бути прийнята до
розгляду та підлягає поверненню.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 63 ГПК
України суддя повертає позовну заяву і
додані до неї документи без розгляду,
якщо не подано доказів сплати судового
збору у встановлених порядку та
розмірі.

Відповідно до статті 4 Закону, судовий
збір справляється у відповідному
розмірі від мінімальної заробітної
плати у місячному розмірі,
встановленої законом на 1 січня
календарного року, в якому відповідна
заява або скарга подається до суду, - у
відсотковому співвідношенні до ціни
позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2. 2), ч.2 ст. 4 Закону
України "Про судовий збір", за подання
до господарського суду позовної заяви
немайнового характеру, ставка судового
збору становить 1 розмір мінімальної
заробітної плати.

Згідно зі статтею 8 Закону України "Про
Державний бюджет України на 2014 рік" від
16.01.2014 року № 719-VIІ станом на 01.01.2014 року
мінімальна заробітна плата у місячному
розмірі становить 1218,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору, що
підлягає до сплати за заявлену
позивачем позовну вимогу повинен
становити 1218,00грн. за одну позовну
вимогу немайнового характеру.

До зустрічної позовної заяви не додано
доказів сплати судового збору у
встановленому розмірі та в порядку.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 63 ГПК України
суддя повертає позовну заяву і додані
до неї документи без розгляду, якщо не
подано доказів надсилання
відповідачеві копії позовної заяви і
доданих до неї документів.

Відповідно до ст. 56 ГПК України позивач,
прокурор зобов'язані при поданні
позову надіслати сторонам копії
позовної заяви та доданих до неї
документів відповідно до кількості
відповідачів та третіх осіб листом з
описом вкладення.

Згідно п. 2 ст. 57 ГПК України до позовної
заяви додаються документи, які
підтверджують відправлення
відповідачеві копії позовної заяви і
доданих до неї документів.

Як випливає з вимог ч.1 ст. 56 ГПК України,
обов'язок позивача направити
відповідачу копії доданих до позовної
заяви документів не залежить від того
чи є у наявності у відповідача дані
документи.

Відповідно до Постанови Пленуму ВГСУ №
18 від 26.12.11 "Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції", у разі коли до
позовної заяви додано докази
надсилання відповідачеві копії лише
самої заяви, але відсутні докази
надсилання йому копій доданих до неї
документів, така заява підлягає
поверненню на загальних підставах
згідно з пунктом 6 частини першої
статті 63 ГПК.

Відповідно до постанови Кабінету
Міністрів України "Про затвердження
Правил надання послуг поштового
зв'язку від 05.03.09 р. № 270 розрахунковим
документом, що підтверджує факт
надання послуг поштового зв'язку є
документ встановленої відповідно до
Закону України "Про застосування
реєстраторів розрахункових операцій у
сфері торгівлі, громадського
харчування та послуг" форми і змісту
(касовий чек, розрахункова квитанція
тощо).

Згідно з п.п. 59, 61 Постанови Кабінету
Міністрів України від 05.03.2009 р. № 270 "Про
затвердження Правил надання послуг
поштового зв'язку" внутрішні поштові
відправлення з оголошеною цінністю з
описом вкладення подаються для
пересилання відкритими для перевірки
їх вкладення. У разі приймання
внутрішніх поштових відправлень з
оголошеною цінністю з описом вкладення
бланк опису заповнюється відправником
у двох примірниках. Працівник
поштового зв'язку повинен перевірити
відповідність вкладення опису,
розписатися на обох його примірниках і
проставити відбиток календарного
штемпеля. Один примірник опису
вкладається до поштового відправлення,
другий видається відправникові. На
примірнику опису, що видається
відправникові, працівник поштового
зв'язку повинен зазначити номер
поштового відправлення. За бажанням
відправника на примірнику опису, що
вкладається до поштового відправлення,
вартість предметів може не
зазначатися.

З сукупного аналізу наведених вище
норм вбачається, що належним доказом
відправлення відповідачеві позовної
заяви та доданих до неї документів є
опис вкладень в поштовий конверт та
документ, що підтверджує надання
поштових послуг (касовий чек,
розрахункова квитанція тощо) надані в
оригіналі.

Натомість, до позовної заяви № б/н від
24.10.2014 р. Вами не додано жодного доказу
відправки на адресу відповідача та
третьої особи копії позовної заяви та
доданих до неї документів, що порушує
наведені вище вимоги чинного
законодавства.

Суд звертає увагу позивача за
зустрічним позовом, що він не
позбавлений можливості звернутися із
даним позовом в загальному порядку
визначеному нормами чинного ГПК
України.

Керуючись ст. 60, п. 3, 4, 6 ч. 1 ст. 63
Господарського процесуального кодексу
України,-

УХВАЛИВ:

Позовні матеріали повернути
позивачеві без розгляду.

Звернути увагу позивача, що після
усунення недоліків, які стали
підставою повернення позовної заяви
без розгляду, він може повторно
звернутися до Господарського суду
міста Києва з позовом.

Суддя
Ю.В. Картавцева